# Europeiska unionens C 150/2006

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 150 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 49 årgången28 juni 2006 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 150

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

49 årgången28 juni 2006

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | Rättsakter som antagits med tillämpning av avdelning VI i Fördraget om Europeiska unionen |
| 2006/C 150/1 | Budget 2007 för Europol | 1 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

Rättsakter som antagits med tillämpning av avdelning VI i Fördraget om Europeiska unionen

2006/C 150/1

Budget 2007 för Europol

1

| | I   Meddelanden |
| --- | --- |
| | Europaparlamentet |
| 2006/C 150/2 | Beslut av europaparlamentets presidium av den 29 mars 2004 om tillämpningsföreskrifter till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2004/2003 om regler för och finansiering av politiska partier på europeisk nivå | 9 |
| | Kommissionen |
| 2006/C 150/3 | Eurons växelkurs | 33 |
| 2006/C 150/4 | Inledning av förfarande (Fall COMP/M.4180 – Gaz de France/Suez) (
  1
  ) | 34 |
| 2006/C 150/5 | Statligt stöd – Tjeckien – Statligt stöd nr C 12/2006 (ex N 132/2005) – Stöd till kombinerade transporter – Uppmaning att inkomma med synpunkter enligt artikel 88.2 i EG-fördraget (
  1
  ) | 35 |
| 2006/C 150/6 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.4253 – Bridgepoint/Limoni) – Ärendet kan komma att behandlas enligt förenklat förfarande (
  1
  ) | 47 |
| 2006/C 150/7 | Kommissionens meddelande i enlighet med förfarandet i artikel 4.1 a i rådets förordning (EEG) nr 2408/92 – Införande av allmän trafikplikt beträffande regelbunden lufttrafik inom Italien (
  1
  ) | 48 |
| 2006/C 150/8 | Statligt stöd – Polen – Statligt stöd nr C 49/2005 (f.d. N 233/2005) – Omstruktureringsstöd till Chemobudowa Kraków S.A. – Uppmaning att inkomma med synpunkter enligt artikel 88.2 i EG-fördraget (
  1
  ) | 51 |
| 2006/C 150/9 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.4236 – Wendel-Carlyle/Stahl) (
  1
  ) | 59 |

I   Meddelanden

Europaparlamentet

2006/C 150/2

Beslut av europaparlamentets presidium av den 29 mars 2004 om tillämpningsföreskrifter till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2004/2003 om regler för och finansiering av politiska partier på europeisk nivå

9

Kommissionen

2006/C 150/3

Eurons växelkurs

33

2006/C 150/4

Inledning av förfarande (Fall COMP/M.4180 – Gaz de France/Suez) (
  1
  )

1

34

2006/C 150/5

Statligt stöd – Tjeckien – Statligt stöd nr C 12/2006 (ex N 132/2005) – Stöd till kombinerade transporter – Uppmaning att inkomma med synpunkter enligt artikel 88.2 i EG-fördraget (
  1
  )

1

35

2006/C 150/6

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.4253 – Bridgepoint/Limoni) – Ärendet kan komma att behandlas enligt förenklat förfarande (
  1
  )

1

47

2006/C 150/7

Kommissionens meddelande i enlighet med förfarandet i artikel 4.1 a i rådets förordning (EEG) nr 2408/92 – Införande av allmän trafikplikt beträffande regelbunden lufttrafik inom Italien (
  1
  )

1

48

2006/C 150/8

Statligt stöd – Polen – Statligt stöd nr C 49/2005 (f.d. N 233/2005) – Omstruktureringsstöd till Chemobudowa Kraków S.A. – Uppmaning att inkomma med synpunkter enligt artikel 88.2 i EG-fördraget (
  1
  )

1

51

2006/C 150/9

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.4236 – Wendel-Carlyle/Stahl) (
  1
  )

1

59

| | III   Upplysningar |
| --- | --- |
| | Europaparlamentet |
| 2006/C 150/0 | Inbjudan att lämna förslag (nr VIII-2007/01) – Budgetpunkt 4020 Bidrag till europeiska politiska partier | 60 |

III   Upplysningar

Europaparlamentet

2006/C 150/0

Inbjudan att lämna förslag (nr VIII-2007/01) – Budgetpunkt 4020 Bidrag till europeiska politiska partier

60

| | Rättelser |
| --- | --- |
| 2006/C 150/1 | Rättelse till inbjudan att lämna projektförslag – GD EAC nr 33/06 – beviljande av bidrag för att främja och samordna utvecklingsprojekt för systemen för överföring av meriter inom yrkesutbildningsområdet (ECVET) (EUT C 144, 20.7.2006) | 63 |

Rättelser

2006/C 150/1

Rättelse till inbjudan att lämna projektförslag – GD EAC nr 33/06 – beviljande av bidrag för att främja och samordna utvecklingsprojekt för systemen för överföring av meriter inom yrkesutbildningsområdet (ECVET) (EUT C 144, 20.7.2006)

(EUT C 144, 20.7.2006)

63

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

Rättsakter som antagits med tillämpning av avdelning VI i Fördraget om Europeiska unionen

| 28.6.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 150/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 150/1

---

Budget 2007 för Europol (1)

(2006/C 150/01)

Europol

| Avdelning
  Kapitel
  Artikel | Beskrivning | Budget 2006 (2)

  (EUR) | Budget 2007
  (EUR) | Anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | INKOMSTER | | | |
| 10 | Bidrag | | | |
| 100 | Bidrag från medlemsstaterna | 51 957 486 | 55 296 814 | I beloppet för 2007 är 3,03 miljoner euro avsedda för retroaktiv utbetalning av löner och ett eventuellt anbudsförfarande för VPN och de kostnader som hör samman med drift av två parallella nätverk. Trots vad som sägs i artikel 38.1 i budgetförordningen skall dessa belopp endast infordras om styrelsen enhälligt beslutar att så skall ske. |
| 101 | Saldo för budgetår t – 2 | 8 247 514 | 9 472 186 | |
| | Totalt kapitel 1 0 | 60 205 000 | 64 769 000 | |
| 11 | Övriga inkomster | | | |
| 110 | Ränta | 1 200 000 | 1 000 000 | |
| 111 | Inkomster från beskattning av Europols personal | 1 945 000 | 2 025 000 | |
| 112 | Diverse | 200 000 | 100 000 | |
| | Totalt kapitel 1 1 | 3 345 000 | 3 125 000 | |
| 12 | Finansiering från tredje parter | | | |
| 120 | Bidrag från ECB för utredningar om förfalskningar | p.m. | — | |
| 121 | Projektfinansiering från Europeiska kommissionen och andra inblandade parter | p.m. | p.m. | Trots vad som sägs i artikel 35 i Europolkonventionen och artikel 16 i budgetförordningen får styrelsen, på grundval av ett förslag från direktören, fatta ett enhälligt beslut om att ändra anslagsbeloppen under förutsättning att de totala inkomsterna täcker de totala utgifterna (se artikel 3 2 1). Denna artikel kan även innefatta bidrag från deltagare. Europols egna bidrag till projektfinansiering kommer att tas upp under andra artiklar. |
| 122 | Annan finansiering från tredje parter | — | p.m. | Trots vad som sägs i artikel 35 i Europolkonventionen och artikel 16 i budgetförordningen får styrelsen, på grundval av ett förslag från direktören, fatta ett enhälligt beslut om att ändra anslagsbeloppen under förutsättning att de totala inkomsterna täcker de totala utgifterna (se artikel 3 2 2). Denna artikel kan även innefatta bidrag från deltagare. Europols egna bidrag till projektfinansiering kommer att tas upp under andra artiklar. |
| | Totalt kapitel 1 2 | p.m. | p.m. | |
| | TOTALT AVDELNING 1 | 63 550 000 | 67 894 000 | |
| 2 | PERSONAL | | | |
| 20 | Lönerelaterade kostnader | | | |
| 200 | Europols personal | 35 650 000 | 39 406 000 | |
| 201 | Lokalt anställda | 620 000 | 550 000 | |
| 202 | Lönejusteringar | 1 200 000 | 640 000 | Detta belopp får endast användas för att finansiera retroaktiv utbetalning.
  Se artikel 1 0 0 och bilaga C. |
| | Totalt kapitel 2 0 | 37 470 000 | 40 596 000 | |
| 21 | Övriga personalrelaterade kostnader | | | |
| 210 | Rekrytering | 350 000 | 314 000 | |
| 211 | Utbildning av Europols personal | 550 000 | 525 000 | Som ett resultat av den förändrade budgetstrukturen under 2006 så omfattar denna artikel för 2005 även ett belopp på 16 807 euro som infördes för utbildning under tidigare artikel 6 0 3 (övriga kostnader för projektgruppen). |
| | Totalt kapitel 2 1 | 900 000 | 839 000 | |
| | TOTALT AVDELNING 2 | 38 370 000 | 41 435 000 | |
| 3 | ÖVRIGA UTGIFTER | | | |
| 30 | Verksamhetsrelaterade kostnader | | | |
| 300 | Möten | 960 000 | 870 000 | Som ett resultat av den förändrade budgetstrukturen under 2006 så omfattar denna artikel för 2005 även ett belopp på 17 197 euro som infördes under tidigare artikel 6 0 1 (Möteskostnader för projektgruppen). |
| 301 | Översättningar | 645 000 | 749 000 | |
| 302 | Tryckkostnader | 355 000 | 260 000 | |
| 303 | Resor | 1 330 000 | 1 170 000 | Som ett resultat av den förändrade budgetstrukturen under 2006 så omfattar denna artikel för 2005 även ett belopp på 1 791 euro som infördes under tidigare artikel 6 0 3 (Övriga kostnader för projektgruppen). |
| 304 | Utredningar och konsulttjänster (ej på IKT-området) | 150 000 | 110 000 | |
| 305 | Expertutbildning | 65 000 | 85 000 | Denna artikel kallades tidigare ”Utbildning”. Beskrivningen har ändrats för att undvika missförstånd mellan denna artikel och artikel 2 1 1. |
| 306 | Teknisk utrustning | 40 000 | 10 000 | |
| 307 | Driftsstöd | 150 000 | 150 000 | |
| | Totalt kapitel 3 0 | 3 695 000 | 3 404 000 | |
| 31 | Allmänt stöd | | | |
| 310 | Byggnadskostnader | 1 020 000 | 1 100 000 | |
| 311 | Fordon | 175 000 | 225 000 | |
| 314 | Dokumentation och öppna källor | 425 000 | 400 000 | |
| 315 | Bidrag | 720 000 | 550 000 | |
| 316 | Övriga förvärv | 200 000 | 210 000 | |
| 317 | Övriga löpande kostnader | 410 000 | 450 000 | Som ett resultat av den förändrade budgetstrukturen under 2006 så omfattar denna artikel för 2005 även ett belopp på 3 410 euro som infördes för övriga utgifter under tidigare artikel 6 0 3 (Övriga kostnader för projektgruppen). |
| 318 | Ny fastighet | 500 000 | 220 000 | |
| | Totalt kapitel 3 1 | 3 450 000 | 3 155 000 | |
| 32 | Utgifter som finansieras av tredje parter | | | |
| 320 | Utgifter för ECB:s räkning för utredningar om förfalskningar | p.m. | — | |
| 321 | Projektutgifter som finansieras genom Europeiska kommissionen och andra inblandade parter | p.m. | p.m. | Trots vad som sägs i artikel 35 i Europolkonventionen och artikel 16 i budgetförordningen får styrelsen, på grundval av ett förslag från direktören, fatta ett enhälligt beslut om att ändra anslagsbeloppen under förutsättning att de totala inkomsterna täcker de totala utgifterna (se artikel 1 2 1). Europols egna bidrag till projektfinansiering kommer att tas upp under andra artiklar.
  Denna artikel är avsedd för utgifter för projekt som finansieras genom EU-programmen. |
| 322 | Utgifter som finansieras av annan tredje part | p.m. | p.m. | Trots vad som sägs i artikel 35 i Europolkonventionen och artikel 16 i budgetförordningen får styrelsen, på grundval av ett förslag från direktören, fatta ett enhälligt beslut om att ändra anslagsbeloppen under förutsättning att de totala inkomsterna täcker de totala utgifterna (se artikel 1 2 2). Europols egna bidrag till projektfinansiering kommer att tas upp under andra artiklar. |
| | Totalt kapitel 3 2 | p.m. | p.m. | |
| | TOTALT AVDELNING 3 | 7 145 000 | 6 559 000 | |
| 4 | GRUPPER OCH ORGAN | | | |
| 40 | Lönerelaterade kostnader | | | |
| 400 | Europols personal | 825 000 | 900 000 | |
| 401 | Lokalt anställda | p.m. | p.m. | |
| 402 | Lönejusteringar | 30 000 | 15 000 | Detta belopp får endast användas för att finansiera retroaktiv utbetalning.
  Se artikel 1 0 0 och bilaga C. |
| | Totalt kapitel 4 0 | 855 000 | 915 000 | |
| 41 | Övriga löpande kostnader | | | |
| 410 | Styrelsen | 1 800 000 | 2 145 000 | |
| 411 | Gemensamma tillsynsmyndigheten | 1 135 000 | 970 000 | Beloppet för 2005 omfattar 85 000 euro för ”Kostnader för överklaganden” som i den tidigare budgetstrukturen togs upp under ”Den gemensamma tillsynsmyndigheten”. |
| 412 | Kostnader för överklaganden | p.m. | p.m. | En fond har inrättats för överklagandekostnader från budgetarna 2004 och 2005. Beloppet i fonden (för närvarande 170 000 euro) granskas årligen. |
| 413 | Styrekonom | 10 000 | 8 000 | |
| 414 | Gemensamma kontrollkommittén | 50 000 | 52 000 | |
| 415 | Polischefernas aktionsgrupp (”Police Chiefs Task Force”) | 175 000 | 100 000 | |
| | Totalt kapitel 4 1 | 3 170 000 | 3 275 000 | |
| | TOTALT AVDELNING 4 | 4 025 000 | 4 190 000 | |
| 6 | IKT (inklusive TECS) | | | |
| 62 | Informations- och kommunikationsteknik | | | |
| 620 | Informationsteknik | 2 900 000 | 2 900 000 | Tidigare artikel 3 1 2. |
| 621 | Kommunikationsteknik | 4 810 000 | 7 735 000 | Tidigare artikel 3 1 3. Detta belopp omfattar 2 375 000 euro för anbudsförfarandet för det nya VPN. Se artikel 1 0 0 och bilaga C. |
| 622 | Konsulttjänster | 3 130 000 | 1 970 000 | Tidigare artikel 6 0 2. |
| 623 | System för analys, samverkan, index och säkerhet | 3 050 000 | 3 005 000 | Tidigare artikel 6 1 0. |
| 624 | Informationssystem | 120 000 | 100 000 | Tidigare artikel 6 1 1. |
| | Totalt kapitel 6 2 | 14 010 000 | 15 710 000 | |
| | TOTALT AVDELNING 6 | 14 010 000 | 15 710 000 | |
| | INKOMSTER TOTALT, DEL A | 63 550 000 | 67 894 000 | |
| | UTGIFTER TOTALT, DEL A | 63 550 000 | 67 894 000 | |
| | SALDO | — | — | |

Avdelning

Kapitel

Artikel

Beskrivning

Budget 2006 (2)

(EUR)

Budget 2007

(EUR)

Anmärkningar

1

INKOMSTER

10

Bidrag

100

Bidrag från medlemsstaterna

51 957 486

55 296 814

I beloppet för 2007 är 3,03 miljoner euro avsedda för retroaktiv utbetalning av löner och ett eventuellt anbudsförfarande för VPN och de kostnader som hör samman med drift av två parallella nätverk. Trots vad som sägs i artikel 38.1 i budgetförordningen skall dessa belopp endast infordras om styrelsen enhälligt beslutar att så skall ske.

101

Saldo för budgetår t – 2

8 247 514

9 472 186

Totalt kapitel 1 0

60 205 000

64 769 000

11

Övriga inkomster

110

Ränta

1 200 000

1 000 000

111

Inkomster från beskattning av Europols personal

1 945 000

2 025 000

112

Diverse

200 000

100 000

Totalt kapitel 1 1

3 345 000

3 125 000

12

Finansiering från tredje parter

120

Bidrag från ECB för utredningar om förfalskningar

p.m.

—

121

Projektfinansiering från Europeiska kommissionen och andra inblandade parter

p.m.

p.m.

Trots vad som sägs i artikel 35 i Europolkonventionen och artikel 16 i budgetförordningen får styrelsen, på grundval av ett förslag från direktören, fatta ett enhälligt beslut om att ändra anslagsbeloppen under förutsättning att de totala inkomsterna täcker de totala utgifterna (se artikel 3 2 1). Denna artikel kan även innefatta bidrag från deltagare. Europols egna bidrag till projektfinansiering kommer att tas upp under andra artiklar.

122

Annan finansiering från tredje parter

—

p.m.

Trots vad som sägs i artikel 35 i Europolkonventionen och artikel 16 i budgetförordningen får styrelsen, på grundval av ett förslag från direktören, fatta ett enhälligt beslut om att ändra anslagsbeloppen under förutsättning att de totala inkomsterna täcker de totala utgifterna (se artikel 3 2 2). Denna artikel kan även innefatta bidrag från deltagare. Europols egna bidrag till projektfinansiering kommer att tas upp under andra artiklar.

Totalt kapitel 1 2

p.m.

p.m.

TOTALT AVDELNING 1

63 550 000

67 894 000

2

PERSONAL

20

Lönerelaterade kostnader

200

Europols personal

35 650 000

39 406 000

201

Lokalt anställda

620 000

550 000

202

Lönejusteringar

1 200 000

640 000

Detta belopp får endast användas för att finansiera retroaktiv utbetalning.

Se artikel 1 0 0 och bilaga C.

Totalt kapitel 2 0

37 470 000

40 596 000

21

Övriga personalrelaterade kostnader

210

Rekrytering

350 000

314 000

211

Utbildning av Europols personal

550 000

525 000

Som ett resultat av den förändrade budgetstrukturen under 2006 så omfattar denna artikel för 2005 även ett belopp på 16 807 euro som infördes för utbildning under tidigare artikel 6 0 3 (övriga kostnader för projektgruppen).

Totalt kapitel 2 1

900 000

839 000

TOTALT AVDELNING 2

38 370 000

41 435 000

3

ÖVRIGA UTGIFTER

30

Verksamhetsrelaterade kostnader

300

Möten

960 000

870 000

Som ett resultat av den förändrade budgetstrukturen under 2006 så omfattar denna artikel för 2005 även ett belopp på 17 197 euro som infördes under tidigare artikel 6 0 1 (Möteskostnader för projektgruppen).

301

Översättningar

645 000

749 000

302

Tryckkostnader

355 000

260 000

303

Resor

1 330 000

1 170 000

Som ett resultat av den förändrade budgetstrukturen under 2006 så omfattar denna artikel för 2005 även ett belopp på 1 791 euro som infördes under tidigare artikel 6 0 3 (Övriga kostnader för projektgruppen).

304

Utredningar och konsulttjänster (ej på IKT-området)

150 000

110 000

305

Expertutbildning

65 000

85 000

Denna artikel kallades tidigare ”Utbildning”. Beskrivningen har ändrats för att undvika missförstånd mellan denna artikel och artikel 2 1 1.

306

Teknisk utrustning

40 000

10 000

307

Driftsstöd

150 000

150 000

Totalt kapitel 3 0

3 695 000

3 404 000

31

Allmänt stöd

310

Byggnadskostnader

1 020 000

1 100 000

311

Fordon

175 000

225 000

314

Dokumentation och öppna källor

425 000

400 000

315

Bidrag

720 000

550 000

316

Övriga förvärv

200 000

210 000

317

Övriga löpande kostnader

410 000

450 000

Som ett resultat av den förändrade budgetstrukturen under 2006 så omfattar denna artikel för 2005 även ett belopp på 3 410 euro som infördes för övriga utgifter under tidigare artikel 6 0 3 (Övriga kostnader för projektgruppen).

318

Ny fastighet

500 000

220 000

Totalt kapitel 3 1

3 450 000

3 155 000

32

Utgifter som finansieras av tredje parter

320

Utgifter för ECB:s räkning för utredningar om förfalskningar

p.m.

—

321

Projektutgifter som finansieras genom Europeiska kommissionen och andra inblandade parter

p.m.

p.m.

Trots vad som sägs i artikel 35 i Europolkonventionen och artikel 16 i budgetförordningen får styrelsen, på grundval av ett förslag från direktören, fatta ett enhälligt beslut om att ändra anslagsbeloppen under förutsättning att de totala inkomsterna täcker de totala utgifterna (se artikel 1 2 1). Europols egna bidrag till projektfinansiering kommer att tas upp under andra artiklar.

Denna artikel är avsedd för utgifter för projekt som finansieras genom EU-programmen.

322

Utgifter som finansieras av annan tredje part

p.m.

p.m.

Trots vad som sägs i artikel 35 i Europolkonventionen och artikel 16 i budgetförordningen får styrelsen, på grundval av ett förslag från direktören, fatta ett enhälligt beslut om att ändra anslagsbeloppen under förutsättning att de totala inkomsterna täcker de totala utgifterna (se artikel 1 2 2). Europols egna bidrag till projektfinansiering kommer att tas upp under andra artiklar.

Totalt kapitel 3 2

p.m.

p.m.

TOTALT AVDELNING 3

7 145 000

6 559 000

4

GRUPPER OCH ORGAN

40

Lönerelaterade kostnader

400

Europols personal

825 000

900 000

401

Lokalt anställda

p.m.

p.m.

402

Lönejusteringar

30 000

15 000

Detta belopp får endast användas för att finansiera retroaktiv utbetalning.

Se artikel 1 0 0 och bilaga C.

Totalt kapitel 4 0

855 000

915 000

41

Övriga löpande kostnader

410

Styrelsen

1 800 000

2 145 000

411

Gemensamma tillsynsmyndigheten

1 135 000

970 000

Beloppet för 2005 omfattar 85 000 euro för ”Kostnader för överklaganden” som i den tidigare budgetstrukturen togs upp under ”Den gemensamma tillsynsmyndigheten”.

412

Kostnader för överklaganden

p.m.

p.m.

En fond har inrättats för överklagandekostnader från budgetarna 2004 och 2005. Beloppet i fonden (för närvarande 170 000 euro) granskas årligen.

413

Styrekonom

10 000

8 000

414

Gemensamma kontrollkommittén

50 000

52 000

415

Polischefernas aktionsgrupp (”Police Chiefs Task Force”)

175 000

100 000

Totalt kapitel 4 1

3 170 000

3 275 000

TOTALT AVDELNING 4

4 025 000

4 190 000

6

IKT (inklusive TECS)

62

Informations- och kommunikationsteknik

620

Informationsteknik

2 900 000

2 900 000

Tidigare artikel 3 1 2.

621

Kommunikationsteknik

4 810 000

7 735 000

Tidigare artikel 3 1 3. Detta belopp omfattar 2 375 000 euro för anbudsförfarandet för det nya VPN. Se artikel 1 0 0 och bilaga C.

622

Konsulttjänster

3 130 000

1 970 000

Tidigare artikel 6 0 2.

623

System för analys, samverkan, index och säkerhet

3 050 000

3 005 000

Tidigare artikel 6 1 0.

624

Informationssystem

120 000

100 000

Tidigare artikel 6 1 1.

Totalt kapitel 6 2

14 010 000

15 710 000

TOTALT AVDELNING 6

14 010 000

15 710 000

INKOMSTER TOTALT, DEL A

63 550 000

67 894 000

UTGIFTER TOTALT, DEL A

63 550 000

67 894 000

SALDO

—

—

Värdstat

| Avdelning
  Kapitel
  Artikel | Beskrivning | Budget 2006
  (EUR) | Budget 2007
  (EUR) | Anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 7 | INKOMSTER, VÄRDSTAT | | | |
| 70 | Bidrag | | | |
| 700 | Bidrag från värdstaten, säkerhet | 2 139 109 | 2 242 742 | Trots vad som sägs i artikel 35 i Europolkonventionen och artikel 16 i budgetförordningen får styrelsen, på grundval av ett förslag från direktören, fatta ett enhälligt beslut om att ändra anslagsbeloppen under förutsättning att de totala inkomsterna täcker de totala utgifterna (se kapitel 8 0). Förslaget från direktören skall stå i överensstämmelse med ett avtal mellan Europol och det nederländska justitieministeriet. |
| 701 | Bidrag från värdstaten, byggnader | p.m. | p.m. | Trots vad som sägs i artikel 35 i Europolkonventionen och artikel 16 i budgetförordningen får styrelsen, på grundval av ett förslag från direktören, fatta ett enhälligt beslut om att ändra anslagsbeloppen under förutsättning att de totala inkomsterna täcker de totala utgifterna (se artikel 8 1 0). Förslaget från direktören skall stå i överensstämmelse med ett avtal mellan Europol och det nederländska justitieministeriet. |
| 702 | Saldo för budgetår t – 2 | 247 891 | 217 258 | |
| | Totalt kapitel 7 0 | 2 387 000 | 2 460 000 | |
| 71 | Övriga inkomster | | | |
| 711 | Diverse | p.m. | p.m. | |
| | Totalt kapitel 7 1 | p.m. | p.m. | |
| | TOTALT AVDELNING 7 | 2 387 000 | 2 460 000 | |
| 8 | UTGIFTER, VÄRDSTAT | | | |
| 80 | Säkerhet | | | |
| 800 | Säkerhetskostnader | 2 387 000 | 2 460 000 | Trots vad som sägs i artikel 35 i Europolkonventionen och artikel 16 i budgetförordningen får styrelsen, på grundval av ett förslag från direktören, fatta ett enhälligt beslut om att ändra anslagsbeloppen under förutsättning att de totala inkomsterna täcker de totala utgifterna (se artikel 7 0 0). Förslaget från direktören skall stå i överensstämmelse med ett avtal mellan Europol och det nederländska justitieministeriet. |
| | Totalt kapitel 8 0 | 2 387 000 | 2 460 000 | |
| 81 | Byggnadskostnader | | | |
| 810 | Byggnadskostnader, värdstat | p.m. | p.m. | Trots vad som sägs i artikel 35 i Europolkonventionen och artikel 16 i budgetförordningen får styrelsen, på grundval av ett förslag från direktören, fatta ett enhälligt beslut om att ändra anslagsbeloppen under förutsättning att de totala inkomsterna täcker de totala utgifterna (se artikel 7 0 1). Förslaget från direktören skall stå i överensstämmelse med ett avtal mellan Europol och det nederländska justitieministeriet. |
| | Totalt kapitel 8 1 | p.m. | p.m. | |
| | TOTALT AVDELNING 8 | 2 387 000 | 2 460 000 | |
| | INTÄKTER TOTALT, DEL C | 2 387 000 | 2 460 000 | |
| | UTGIFTER TOTALT, DEL C | 2 387 000 | 2 460 000 | |
| | SALDO, DEL C | — | — | |
| Anm.: På grund av avrundning kan det förekomma skillnader mellan de totala beloppen för 2005 och summan av de enskilda beloppen. |

Avdelning

Kapitel

Artikel

Beskrivning

Budget 2006

(EUR)

Budget 2007

(EUR)

Anmärkningar

7

INKOMSTER, VÄRDSTAT

70

Bidrag

700

Bidrag från värdstaten, säkerhet

2 139 109

2 242 742

Trots vad som sägs i artikel 35 i Europolkonventionen och artikel 16 i budgetförordningen får styrelsen, på grundval av ett förslag från direktören, fatta ett enhälligt beslut om att ändra anslagsbeloppen under förutsättning att de totala inkomsterna täcker de totala utgifterna (se kapitel 8 0). Förslaget från direktören skall stå i överensstämmelse med ett avtal mellan Europol och det nederländska justitieministeriet.

701

Bidrag från värdstaten, byggnader

p.m.

p.m.

Trots vad som sägs i artikel 35 i Europolkonventionen och artikel 16 i budgetförordningen får styrelsen, på grundval av ett förslag från direktören, fatta ett enhälligt beslut om att ändra anslagsbeloppen under förutsättning att de totala inkomsterna täcker de totala utgifterna (se artikel 8 1 0). Förslaget från direktören skall stå i överensstämmelse med ett avtal mellan Europol och det nederländska justitieministeriet.

702

Saldo för budgetår t – 2

247 891

217 258

Totalt kapitel 7 0

2 387 000

2 460 000

71

Övriga inkomster

711

Diverse

p.m.

p.m.

Totalt kapitel 7 1

p.m.

p.m.

TOTALT AVDELNING 7

2 387 000

2 460 000

8

UTGIFTER, VÄRDSTAT

80

Säkerhet

800

Säkerhetskostnader

2 387 000

2 460 000

Trots vad som sägs i artikel 35 i Europolkonventionen och artikel 16 i budgetförordningen får styrelsen, på grundval av ett förslag från direktören, fatta ett enhälligt beslut om att ändra anslagsbeloppen under förutsättning att de totala inkomsterna täcker de totala utgifterna (se artikel 7 0 0). Förslaget från direktören skall stå i överensstämmelse med ett avtal mellan Europol och det nederländska justitieministeriet.

Totalt kapitel 8 0

2 387 000

2 460 000

81

Byggnadskostnader

810

Byggnadskostnader, värdstat

p.m.

p.m.

Trots vad som sägs i artikel 35 i Europolkonventionen och artikel 16 i budgetförordningen får styrelsen, på grundval av ett förslag från direktören, fatta ett enhälligt beslut om att ändra anslagsbeloppen under förutsättning att de totala inkomsterna täcker de totala utgifterna (se artikel 7 0 1). Förslaget från direktören skall stå i överensstämmelse med ett avtal mellan Europol och det nederländska justitieministeriet.

Totalt kapitel 8 1

p.m.

p.m.

TOTALT AVDELNING 8

2 387 000

2 460 000

INTÄKTER TOTALT, DEL C

2 387 000

2 460 000

UTGIFTER TOTALT, DEL C

2 387 000

2 460 000

SALDO, DEL C

—

—

Anm.: På grund av avrundning kan det förekomma skillnader mellan de totala beloppen för 2005 och summan av de enskilda beloppen.

---

(1)  Antagen av rådet den 12 juni 2006.

(2)  För budgetåret 2006 tas det i dessa siffror hänsyn till överföring av anslag (ärende nr 2220-103) och till förslag till ändringsbudget för värdlandet (ärende 2210-197), som antagits av styrelsen vid dess sammanträde i november 2005.

---

BILAGA A

Tjänsteförteckning 2007

Avdelning 2 — Europol

| Lönegrad | Budget 2006 | Nya tjänster | Budget 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 | — | 1 |
| 2 | 3 | — | 3 |
| 3 | 3 | — | 3 |
| 4 | 17 | 1 | 18 |
| 5 | 60 | 3 | 63 |
| 6 | 70 | 4 | 74 |
| 7 | 100 | 5 | 105 |
| 8 | 79 | 2 | 81 |
| 9 | 43 | 1 | 44 |
| 10 | — | — | — |
| 11 (1) | 1 | — | 1 |
| 12 (1) | 5 | — | 5 |
| 13 (1) | — | — | — |
| Summa | 382 | 16 | 398 |

Lönegrad

Budget 2006

Nya tjänster

Budget 2007

1

1

—

1

2

3

—

3

3

3

—

3

4

17

1

18

5

60

3

63

6

70

4

74

7

100

5

105

8

79

2

81

9

43

1

44

10

—

—

—

11 (1)

1

—

1

12 (1)

5

—

5

13 (1)

—

—

—

Summa

382

16

398

Avdelning 4 — Grupper och organ

| Lönegrad | Budget 2006 | Nya tjänster | Budget 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | — | — | — |
| 2 | — | — | — |
| 3 | — | — | — |
| 4 | 2 | — | 2 |
| 5 | 2 | — | 2 |
| 6 | — | — | — |
| 7 | 1 | 1 | 2 |
| 8 | 2 | — | 2 |
| 9 | — | — | — |
| 10 | — | — | — |
| 11 (2) | — | — | — |
| 12 (2) | — | — | — |
| 13 (2) | — | — | — |
| Summa | 7 | 1 | 8 |

Lönegrad

Budget 2006

Nya tjänster

Budget 2007

1

—

—

—

2

—

—

—

3

—

—

—

4

2

—

2

5

2

—

2

6

—

—

—

7

1

1

2

8

2

—

2

9

—

—

—

10

—

—

—

11 (2)

—

—

—

12 (2)

—

—

—

13 (2)

—

—

—

Summa

7

1

8

Summa

| Lönegrad | Budget 2006 | Nya tjänster | Budget 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| Summa | 389 | 17 | 406 |

Lönegrad

Budget 2006

Nya tjänster

Budget 2007

Summa

389

17

406

---

(1)  Tjänsterna i dessa lönegrader kommer att tillsättas med lokalt anställda i enlighet med tjänsteföreskrifterna.

(2)  Tjänsterna i dessa lönegrader kommer att tillsättas med lokalt anställda i enlighet med tjänsteföreskrifterna.

---

BILAGA B

Bidrag från medlemsstaterna

Budget 2007

| | BNI 2005 | Andel av BNI 2005 – 25 medlemsstater | Saldo 2005 | Andel av BNI 2005 – 27 medlemsstater | Bidrag före justering 2005 | Bidrag efter justering 2005 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (i miljoner euro) | (euro) | (euro) | (euro) | (euro) | (euro) |
| a | b = a/10 584 037 | c = b × 9 472 186 | d = a/10 681 753 | e = d × 64 769 000 | f = e – c |
| Österrike | 237 465 | 2,24 % | 212 519 | 2,22 % | 1 439 873 | 1 227 354 |
| Belgien | 2 227 939 | 21,05 % | 1 993 895 | 20,86 % | 13 509 148 | 11 515 254 |
| Cypern | 294 174 | 2,78 % | 263 271 | 2,75 % | 1 783 726 | 1 520 456 |
| Tjeckien | 12 829 | 0,12 % | 11 481 | 0,12 % | 77 788 | 66 307 |
| Danmark | 201 500 | 1,90 % | 180 333 | 1,89 % | 1 221 799 | 1 041 467 |
| Estland | 835 859 | 7,90 % | 748 052 | 7,83 % | 5 068 246 | 4 320 194 |
| Finland | 8 466 | 0,08 % | 7 577 | 0,08 % | 51 336 | 43 759 |
| Frankrike | 153 201 | 1,45 % | 137 107 | 1,43 % | 928 934 | 791 827 |
| Tyskland | 1 674 679 | 15,82 % | 1 498 754 | 15,68 % | 10 154 446 | 8 655 692 |
| Grekland | 175 915 | 1,66 % | 157 435 | 1,65 % | 1 066 664 | 909 229 |
| Ungern | 83 277 | 0,79 % | 74 529 | 0,78 % | 504 953 | 430 424 |
| Irland | 125 838 | 1,19 % | 112 619 | 1,18 % | 763 021 | 650 402 |
| Italien | 1 387 559 | 13,11 % | 1 241 796 | 12,99 % | 8 413 489 | 7 171 693 |
| Lettland | 10 690 | 0,10 % | 9 567 | 0,10 % | 64 818 | 55 251 |
| Litauen | 18 654 | 0,18 % | 16 694 | 0,17 % | 113 107 | 96 413 |
| Luxemburg | 23 406 | 0,22 % | 20 947 | 0,22 % | 141 923 | 120 975 |
| Malta | 4 620 | 0,04 % | 4 134 | 0,04 % | 28 012 | 23 878 |
| Nederländerna | 470 129 | 4,44 % | 420 742 | 4,40 % | 2 850 633 | 2 429 891 |
| Polen | 193 298 | 1,83 % | 172 992 | 1,81 % | 1 172 065 | 999 073 |
| Portugal | 137 655 | 1,30 % | 123 194 | 1,29 % | 834 674 | 711 479 |
| Slovakien | 34 686 | 0,33 % | 31 042 | 0,32 % | 210 318 | 179 276 |
| Slovenien | 27 135 | 0,26 % | 24 285 | 0,25 % | 164 536 | 140 251 |
| Spanien | 286 576 | 2,71 % | 256 472 | 2,68 % | 1 737 661 | 1 481 189 |
| Sverige | 82 831 | 0,78 % | 74 129 | 0,78 % | 502 246 | 428 117 |
| Förenade kungariket | 1 875 657 | 17,72 % | 1 678 620 | 17,56 % | 11 373 081 | 9 694 461 |
| Delsumma | 10 584 037 | 100,00 % | 9 472 186 | 99,09 % | 64 176 497 | 54 704 311 |
| Bulgarien | 21 291 | 0,00 % | — | 0,20 % | 129 098 | 129 098 |
| Rumänien | 76 425 | 0,00 % | — | 0,72 % | 463 404 | 463 404 |
| Totalt | 10 681 753 | 100,00 % | 9 472 186 | 100,00 % | 64 769 000 | 55 296 814 |
| | | | | | Saldo 2005 | 9 472 186 |
| | | | | | Övriga inkomster | 3 125 000 |
| | | | | | Totala inkomster | 67 894 000 |
| Anm.: Beloppen för bidragen för 2007 utgör enbart en vägledning och kommer i enlighet med artikel 40.2 i budgetförordningen att korrigeras för skillnaden mellan det bidrag som betalats in för 2005 och det bidrag som krävs för att finansiera de faktiska utgifterna för 2005. Dessa ändringar kommer att göras när bidragen för 2007 infodras före den 1 december 2006.
  De BNI-siffror som används för Bulgarien är de som lämnats av Europeiska gemenskapernas budgetavdelning och som publicerats av GD Ekonomi och finans under Ekofinrådets möte våren 2004. Siffrorna för Rumänien publicerades vid Ekofinrådets möte hösten 2005. Om Rumänien och Bulgarien inte antar Europolkonventionen den 1 januari 2007 kommer ärendet att behandlas enligt den procedur som anges i bilaga 2 till ärende 2210-162r3 (bilaga till förklarande meddelande till budgeten 2005, som förklarar hur bidrag från anslutningsländer skall behandlas).
  På grund av avrundning kan det förekomma skillnader mellan de totala beloppen och summan av de enskilda beloppen. |

BNI 2005

Andel av BNI 2005 – 25 medlemsstater

Saldo 2005

Andel av BNI 2005 – 27 medlemsstater

Bidrag före justering 2005

Bidrag efter justering 2005

(i miljoner euro)

(euro)

(euro)

(euro)

(euro)

(euro)

a

b = a/10 584 037

c = b × 9 472 186

d = a/10 681 753

e = d × 64 769 000

f = e – c

Österrike

237 465

2,24 %

212 519

2,22 %

1 439 873

1 227 354

Belgien

2 227 939

21,05 %

1 993 895

20,86 %

13 509 148

11 515 254

Cypern

294 174

2,78 %

263 271

2,75 %

1 783 726

1 520 456

Tjeckien

12 829

0,12 %

11 481

0,12 %

77 788

66 307

Danmark

201 500

1,90 %

180 333

1,89 %

1 221 799

1 041 467

Estland

835 859

7,90 %

748 052

7,83 %

5 068 246

4 320 194

Finland

8 466

0,08 %

7 577

0,08 %

51 336

43 759

Frankrike

153 201

1,45 %

137 107

1,43 %

928 934

791 827

Tyskland

1 674 679

15,82 %

1 498 754

15,68 %

10 154 446

8 655 692

Grekland

175 915

1,66 %

157 435

1,65 %

1 066 664

909 229

Ungern

83 277

0,79 %

74 529

0,78 %

504 953

430 424

Irland

125 838

1,19 %

112 619

1,18 %

763 021

650 402

Italien

1 387 559

13,11 %

1 241 796

12,99 %

8 413 489

7 171 693

Lettland

10 690

0,10 %

9 567

0,10 %

64 818

55 251

Litauen

18 654

0,18 %

16 694

0,17 %

113 107

96 413

Luxemburg

23 406

0,22 %

20 947

0,22 %

141 923

120 975

Malta

4 620

0,04 %

4 134

0,04 %

28 012

23 878

Nederländerna

470 129

4,44 %

420 742

4,40 %

2 850 633

2 429 891

Polen

193 298

1,83 %

172 992

1,81 %

1 172 065

999 073

Portugal

137 655

1,30 %

123 194

1,29 %

834 674

711 479

Slovakien

34 686

0,33 %

31 042

0,32 %

210 318

179 276

Slovenien

27 135

0,26 %

24 285

0,25 %

164 536

140 251

Spanien

286 576

2,71 %

256 472

2,68 %

1 737 661

1 481 189

Sverige

82 831

0,78 %

74 129

0,78 %

502 246

428 117

Förenade kungariket

1 875 657

17,72 %

1 678 620

17,56 %

11 373 081

9 694 461

Delsumma

10 584 037

100,00 %

9 472 186

99,09 %

64 176 497

54 704 311

Bulgarien

21 291

0,00 %

—

0,20 %

129 098

129 098

Rumänien

76 425

0,00 %

—

0,72 %

463 404

463 404

Totalt

10 681 753

100,00 %

9 472 186

100,00 %

64 769 000

55 296 814

Saldo 2005

9 472 186

Övriga inkomster

3 125 000

Totala inkomster

67 894 000

Anm.: Beloppen för bidragen för 2007 utgör enbart en vägledning och kommer i enlighet med artikel 40.2 i budgetförordningen att korrigeras för skillnaden mellan det bidrag som betalats in för 2005 och det bidrag som krävs för att finansiera de faktiska utgifterna för 2005. Dessa ändringar kommer att göras när bidragen för 2007 infodras före den 1 december 2006.

De BNI-siffror som används för Bulgarien är de som lämnats av Europeiska gemenskapernas budgetavdelning och som publicerats av GD Ekonomi och finans under Ekofinrådets möte våren 2004. Siffrorna för Rumänien publicerades vid Ekofinrådets möte hösten 2005. Om Rumänien och Bulgarien inte antar Europolkonventionen den 1 januari 2007 kommer ärendet att behandlas enligt den procedur som anges i bilaga 2 till ärende 2210-162r3 (bilaga till förklarande meddelande till budgeten 2005, som förklarar hur bidrag från anslutningsländer skall behandlas).

På grund av avrundning kan det förekomma skillnader mellan de totala beloppen och summan av de enskilda beloppen.

---

BILAGA C

Uppgifter om belopp vilkas infordran kräver styrelsens enhälliga godkännande

| | Artikel 202 | Artikel 621 | Artikel 402 | Summa |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Retroaktiv utbetalning av löner | 640 000 | — | 15 000 | 655 000 |
| VPN-kostnader | — | 2 375 000 | — | 2 375 000 |
| Summa | 640 000 | 2 375 000 | 15 000 | 3 030 000 |

Artikel 202

Artikel 621

Artikel 402

Summa

Retroaktiv utbetalning av löner

640 000

—

15 000

655 000

VPN-kostnader

—

2 375 000

—

2 375 000

Summa

640 000

2 375 000

15 000

3 030 000

---

I Meddelanden

Europaparlamentet

| 28.6.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 150/9 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 150/9

---

BESLUT AV EUROPAPARLAMENTETS PRESIDIUM

av den 29 mars 2004 (1)

om tillämpningsföreskrifter till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2004/2003 om regler för och finansiering av politiska partier på europeisk nivå

(2006/C 150/02)

PRESIDIET HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 191 i detta,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2004/2003 av den 4 november 2003 om regler för och finansiering av politiska partier på europeisk nivå (2),

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (3) (hädanefter kallad ”budgetförordningen”), kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 av den 23 december 2002 om genomförandebestämmelser för rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (4) (hädanefter kallad ”förordningen om genomförandebestämmelser”) och kommissionens förordning (EG) nr 643/2005 av den 27 april 2005 om upphävande av kommissionens förordning (EG) nr 2909/2000 om den räkenskapsmässiga förvaltningen av Europeiska gemenskapernas icke-finansiella anläggningstillgångar (5),

med beaktande av artikel 22.10 i parlamentets arbetsordning, och av följande skäl:

| (1) | Närmare bestämmelser måste fastställas för beviljande och administrering av det stöd som är avsett att bidra till finansieringen av de politiska partierna på europeisk nivå. |
| --- | --- |

(1)

Närmare bestämmelser måste fastställas för beviljande och administrering av det stöd som är avsett att bidra till finansieringen av de politiska partierna på europeisk nivå.

| (2) | Stödet till de politiska partierna på europeisk nivå är ett bidrag enligt vad som avses i budgetförordningens artikel 108 ff. |
| --- | --- |

(2)

Stödet till de politiska partierna på europeisk nivå är ett bidrag enligt vad som avses i budgetförordningens artikel 108 ff.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE:

Artikel 1

Syfte

Genom dessa bestämmelser fastställs tillämpningsföreskrifter till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2004/2003 av den 4 november 2003 om regler för och finansiering av politiska partier på europeisk nivå.

Artikel 1a

När det gäller finansieringen av de politiska partierna på europeisk nivå antar presidiet i början av varje valperiod en flerårig preliminär finansieringsram som grundas på referensvärdena avseende det grundbelopp som tilldelas varje parti och det kompletterande belopp som fastställs i förhållande till det antal ledamöter som är medlemmar av det berörda partiet. Denna ram utgör för Europaparlamentets budgetmyndighet den grundläggande referensen under det årliga budgetförfarandet, dock utan att denna begränsar de befogenheter som tillfaller budgetmyndigheten enligt fördraget.

Artikel 2

Inbjudan att lämna förslag

Europaparlamentet skall varje år före den första juli offentliggöra en inbjudan att lämna förslag för dem som vill komma ansöka om bidrag till finansiering av politiska partier på europeisk nivå. I offentliggörandet skall urvalskriterier, villkor för gemenskapsfinansieringen och datum för tilldelningsförfarandet anges.

Artikel 3

Ansökan om finansiering

1.   Enligt artikel 4 i förordning (EG) nr 2004/2003 skall ett politiskt parti på europeisk nivå som vill erhålla bidrag genom Europeiska unionens allmänna budget lämna in en skriftlig ansökan till Europaparlamentets talman senast den 15 november före det budgetår för vilket bidraget önskas. Villkoren i artikel 3 i förordningen måste vara uppfyllda det datum ansökan lämnas in.

2.   Det formulär som skall användas för ansökan om bidrag bifogas dessa bestämmelser (se bilaga 1). Det finns även på Europaparlamentets hemsida på Internet.

3.   Varje anmälan enligt artikel 4.3 i förordning (EG) nr 2004/2003 skall adresseras till Europaparlamentets talman.

Artikel 4

Beslut om en ansökan om finansiering

1.   Presidiet skall, på förslag från generalsekreteraren, bedöma varje ansökan om finansiering utifrån de kriterier som fastställs i artiklarna 3 och 4 i förordning (EG) nr 2004/2003, och avgöra vilka ansökningar som kan komma ifråga för finansiering. Presidiet kan, och när det gäller att förbereda presidiets beslut kan även generalsekreteraren, uppmana den sökande att komplettera eller förtydliga de handlingar som bifogats ansökan inom en tidsfrist som de fastställer.

2.   Presidiet skall före den 15 februari det budgetår för vilket bidrag önskas upprätta en förteckning över stödmottagare och beviljade belopp. Om en bidragsansökan avslås skall presidiet i sitt beslut redogöra för skälen till detta, särskilt med avseende på kriterierna i artiklarna 3 och 4 i förordning (EG) nr 2004/2003.

Presidiet skall grunda sitt beslut på den bedömning som avses i punkt 1. Det skall ta hänsyn till eventuella förändringar av situationen sedan ansökan lämnats in, på basis av meddelanden som mottagits enligt artikel 4.3 i förordning (EG) nr 2004/2003 och allmänt kända förändringar.

Då referensbeloppen avsedda för stödmottagarna skiljer sig från dem som planerats i artikel 1a, till följd av en ökning av antalet partier som ansöker om finansiering eller av antalet ledamöter som under tiden anslutit sig till ett sådant parti, skall generalsekreteraren omedelbart informera presidiet som kan uppmana talmannen att inlämna ett förslag till det behöriga utskottet så att en justering kan ske av de tillgängliga anslagen.

3.   Talmannen skall skriftligen informera den sökande om hur ansökan behandlats. Om bidrag beviljas skall talmannens meddelande innehålla ett förslag till bidragsöverenskommelse, som skall undertecknas av stödmottagaren. Om begärt bidrag inte beviljas skall talmannen redogöra för presidiets skäl till avslag. Sökande vars ansökan avslagits av presidiet skall informeras om detta inom femton kalenderdagar efter det att de som beviljats bidrag meddelats.

Artikel 5

Överenskommelse om bidrag

Bidrag till ett politiskt parti på europeisk nivå skall stadfästas i en skriftlig överenskommelse mellan Europaparlamentet, representerat av talmannen eller dennes ombud, och stödmottagaren. Texten till bidragsöverenskommelsen bifogas dessa bestämmelser (se bilaga 2). Bidragsöverenskommelsen skall vederbörligen kompletteras och undertecknas av de båda parterna inom trettio dagar efter den dag då presidiet fattat sitt beslut enligt artikel 4. Texten i bidragsöverenskommelsen får inte ändras.

Artikel 6

Utbetalning

1.   Såvida inte presidiet fattar ett annat beslut, skall bidraget betalas ut som en förhandsfinansiering till de politiska partierna på europeisk nivå vid ett enda tillfälle och då uppgå till 80 procent av det maximala bidragsbelopp som fastställts i artikel 1.3.2 i bidragsöverenskommelsen, och detta inom femton dagar efter det att bidragsöverenskommelsen undertecknats.

2.   Resterande belopp skall betalas ut när den period som gemenskapens finansieringsstöd avser löpt ut, och vara grundat på de faktiska utgifter som stödmottagaren haft för genomförandet av sitt verksamhetsprogram. Om det totala belopp som redan utbetalats överstiger den fastställda slutliga bidragssumman skall Europaparlamentet kräva återbetalning av det belopp som felaktigt erhållits.

3.   Före den 15 maj och senast den 30 juni efter budgetårets slut skall stödmottagaren lämna in följande handlingar för att möjliggöra utbetalning av resterande belopp:

| — | en slutlig verksamhetsrapport, |
| --- | --- |

—

en slutlig verksamhetsrapport,

| — | en ekonomisk redovisning av de faktiska utgifter för vilka bidrag erhållits, enligt strukturen i den preliminära budgeten, |
| --- | --- |

—

en ekonomisk redovisning av de faktiska utgifter för vilka bidrag erhållits, enligt strukturen i den preliminära budgeten,

| — | en fullständig sammanfattning av de inkomster och utgifter stödmottagaren haft under den stödperiod som omfattas av bidragsöverenskommelsen, |
| --- | --- |

—

en fullständig sammanfattning av de inkomster och utgifter stödmottagaren haft under den stödperiod som omfattas av bidragsöverenskommelsen,

| — | en extern revisionsrapport avseende stödmottagarens bokföring, utförd av ett oberoende organ eller en oberoende expert som enligt den nationella lagstiftningen har behörighet att arbeta som revisor. |
| --- | --- |

—

en extern revisionsrapport avseende stödmottagarens bokföring, utförd av ett oberoende organ eller en oberoende expert som enligt den nationella lagstiftningen har behörighet att arbeta som revisor.

4.   Syftet med den externa revisionen är att kontrollera att de räkenskapshandlingar som stödmottagaren lämnar in till Europaparlamentet överensstämmer med de ekonomiska bestämmelserna i bidragsöverenskommelsen, att det är de faktiska utgifterna som uppgivits och att alla inkomster tagits upp, samt att de skyldigheter som följer av artiklarna 6, 7 och 8 samt artikel 10.2 i förordning (EG) nr 2004/2003 är uppfyllda.

5.   Efter att ha mottagit de handlingar som avses i punkt 3 och senast inom två månader skall presidiet på förslag från generalsekreteraren godkänna den slutliga verksamhetsrapporten och den ekonomiska redovisningen.

Presidiet får begära att stödmottagaren lämnar in styrkande handlingar eller annan information som bedöms nödvändig för att den slutliga verksamhetsrapporten och den ekonomiska redovisningen skall kunna godkännas. Stödmottagaren har femton dagar på sig att lämna in de handlingar som krävs.

Efter att ha hört företrädarna för det berörda politiska partiet får presidiet underkänna den slutliga verksamhetsrapporten och den ekonomiska redovisningen och begära att en ny verksamhetsrapport och en ny ekonomisk redovisning lämnas in. Stödmottagaren har femton dagar på sig att lämna in en ny verksamhetsrapport och en ny ekonomisk redovisning.

Om Europaparlamentet inte skriftligen har svarat inom den angivna tidsfristen på två månader, skall den slutliga verksamhetsrapporten och den ekonomiska redovisningen anses vara godkända.

6.   Stödmottagaren skall meddela Europaparlamentet hur stora räntor eller likvärdiga förmåner han erhållit genom Europaparlamentets förhandsfinansiering. Denna anmälan skall göras samtidigt som begäran lämnas om utbetalning av det resterande belopp som innebär att förhandsfinansieringen justeras. Generalsekreteraren eller dennes ombud skall sedan begära återbetalning av dessa räntor.

Artikel 7

Fastställande av den slutliga bidragssumman

1.   Presidiet skall fastställa vilken slutlig bidragssumma som skall beviljas stödmottagaren, efter att ha hört företrädarna för det politiska partiet om de så begär, på grundval av de handlingar som avses i artikel 6.3 och som godkänts av presidiet, och utan att det påverkar uppgifter som senare framgår genom kontroll och revision.

2.   Det totala belopp som Europaparlamentet betalar ut till stödmottagaren får aldrig överstiga

| — | det totala bidragsbelopp som fastställs i artikel I.3.2 i bidragsöverenskommelsen, |
| --- | --- |

—

det totala bidragsbelopp som fastställs i artikel I.3.2 i bidragsöverenskommelsen,

| — | 75 procent av de faktiska stödberättigade kostnaderna. |
| --- | --- |

—

75 procent av de faktiska stödberättigade kostnaderna.

3.   Bidraget är begränsat till den summa som är nödvändig för att skapa balans mellan inkomster och stödberättigade utgifter i den verksamhetsbudget som stödmottagaren haft för att genomföra sitt verksamhetsprogram. Bidraget får aldrig innebära någon vinst för stödmottagaren, enligt artikel 165 i förordningen om genomförandebestämmelser. Om ett överskott uppstår minskas bidraget med samma belopp.

4.   Presidiet fastställer, på grundval av den slutliga bidragssumman och de utbetalningar som redan gjorts enligt bidragsöverenskommelsen, hur mycket som återstår som resterande belopp till stödmottagaren. När summan av de utbetalningar som redan gjorts överstiger den slutliga bidragssumman, skall generalsekreteraren eller dennes ombud utfärda en begäran om återbetalning av det överskjutande beloppet.

Artikel 8

Indragning och minskning av stödet

På förslag av generalsekreteraren skall presidiet stoppa utbetalningarna och minska bidraget, och i förekommande fall bryta bidragsöverenskommelsen samt eventuellt begära att överskjutande belopp betalas tillbaka, om

| a) | bidraget används för utgifter som inte är tillåtna enligt förordning (EG) nr 2004/2003, |
| --- | --- |

a)

bidraget används för utgifter som inte är tillåtna enligt förordning (EG) nr 2004/2003,

| b) | de anmälningar som avses i artikel 4.3 i förordning (EG) nr 2004/2003 inte görs, |
| --- | --- |

b)

de anmälningar som avses i artikel 4.3 i förordning (EG) nr 2004/2003 inte görs,

| c) | de villkor och skyldigheter som avses i artikel 3 respektive artikel 6 i förordning (EG) nr 2004/2003 inte uppfylls, |
| --- | --- |

c)

de villkor och skyldigheter som avses i artikel 3 respektive artikel 6 i förordning (EG) nr 2004/2003 inte uppfylls,

| d) | någon av de omständigheter som beskrivs i artikel 93 eller artikel 94 i budgetförordningen föreligger. |
| --- | --- |

d)

någon av de omständigheter som beskrivs i artikel 93 eller artikel 94 i budgetförordningen föreligger.

Innan presidiet fattar sitt beslut skall det ge stödmottagaren möjlighet att ta ställning till de oegentligheter som konstaterats.

Artikel 9

Återbetalning

1.   Om ett belopp felaktigt utbetalats till stödmottagaren eller om det är motiverat med krav på återbetalning enligt villkoren i bidragsöverenskommelsen, skall stödmottagaren betala tillbaka beloppet enligt de villkor och inom den tidsfrist som Europaparlamentet fastställer.

2.   Om stödmottagaren inte betalat tillbaka beloppet inom den tid som fastställts av Europaparlamentet, tillkommer dröjsmålsränta enligt artikel II.14.3 i bidragsöverenskommelsen. Dröjsmålsräntan omfattar en period som räknas från dagen efter sista betalningsdatum och till och med den dag då Europaparlamentet erhåller hela det belopp stödmottagaren är skyldig.

Artikel 10

Kontroll och revision

1.   Generalsekreteraren ansvarar för den regelbundna kontroll som skall göras i enlighet med artikel 5.1 i förordning (EG) nr 2004/2003.

2.   Stödmottagaren skall lämna alla önskade detaljuppgifter till Europaparlamentet, och även till de externa organ som parlamentet anlitar i ärendet, för att man skall kunna bekräfta att verksamhetsprogrammet och bestämmelserna i bidragsöverenskommelsen genomförts korrekt.

3.   Stödmottagaren skall till Europaparlamentets förfogande ställa samtliga originalhandlingar gällande bidragsöverenskommelsen, i synnerhet redovisnings-, bank-, och skattehandlingar, eller i välmotiverade undantagsfall vidimerade kopior av originalhandlingarna, under en femårsperiod räknat från den dag då det resterande belopp som avses i artikel I.4 i bidragsöverenskommelsen betalades ut.

4.   Stödmottagaren skall se till att Europaparlamentet kan utföra en revision av hur bidraget använts, antingen direkt genom sina anställda eller indirekt genom något externt organ som anlitats i ärendet. Dessa revisioner får utföras under hela den period som bidragsöverenskommelsen gäller tills resterande belopp betalats, och därefter under ytterligare fem år räknat från den dag då det resterande beloppet betalats. I förekommande fall kan resultatet av revisionerna leda till att presidiet beslutar att kräva återbetalning.

5.   I alla bidragsöverenskommelser skall det fastställas vilka befogenheter Europaparlamentet och revisionsrätten har att på plats kontrollera de politiska partier på europeisk nivå som erhållit bidrag genom Europeiska unionens allmänna budget.

6.   I kraft av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 av den 25 maj 1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) (6) får även detta organ utföra kontroller av handlingar på plats, enligt de förfaranden som fastställs i gemenskapslagstiftningen för att skydda Europeiska gemenskapernas ekonomiska intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter. I förekommande fall kan resultatet av revisionerna leda till att presidiet beslutar att kräva återbetalning.

Artikel 11

Tekniskt stöd

1.   På förslag av generalsekreteraren får presidiet bevilja politiska partier på europeisk nivå tekniskt stöd i enlighet med presidiets beslut av den 14 mars 2000 om regler för externa användares utnyttjande av Europaparlamentets lokaler såsom ändrat av den 2 juni 2003 och alla andra former av tekniskt stöd som föreskrivs i framtida bestämmelser. Presidiet får till generalsekreteraren delegera vissa typer av beslut om beviljande av tekniskt stöd.

2.   Efter utgången av varje budgetår skall generalsekreteraren inom tre månader lägga fram en rapport för presidiet, i vilken Europaparlamentets tekniska stöd till de politiska partierna på europeisk nivå beskrivs i detalj. Rapporten skall sedan offentliggöras på Europaparlamentets hemsida på Internet.

Artikel 12

Offentliggörande

Alla bidrag som Europaparlamentet beviljar de politiska partierna på europeisk nivå under ett budgetår, skall under det första halvåret följande budgetår offentliggöras på Europaparlamentets hemsida på Internet, med uppgifter om

| — | stödmottagarens namn och adress, |
| --- | --- |

—

stödmottagarens namn och adress,

| — | bidragets syfte, |
| --- | --- |

—

bidragets syfte,

| — | hur stort belopp som beviljats och hur stor andel det utgör av stödmottagarens totala verksamhetsbudget. |
| --- | --- |

—

hur stort belopp som beviljats och hur stor andel det utgör av stödmottagarens totala verksamhetsbudget.

Artikel 13

Överklagande

De beslut som fattas i kraft av dessa bestämmelser kan överklagas vid Europeiska gemenskapernas domstol och Europeiska gemenskapernas förstainstansrätt enligt de villkor som föreskrivs i fördraget.

Artikel 14

Övergångsregler för budgetåret 2004

1.   Det datum som anges i artikel 3.1 i dessa bestämmelser skall ersättas av den 23 juli 2004, och det datum som anges i artikel 4.2 skall ersättas av den 16 september 2004.

2.   Genom undantag från artikel 6.1 i dessa bestämmelser, skall en förhandsfinansieringsdel på 80 procent av det totala bidragsbelopp som fastställs i artikel I.3 2 i bidragsöverenskommelsen betalas ut inom femton dagar efter det att bidragsöverenskommelsen undertecknats.

Artikel 15

Översyn av bestämmelserna

Europaparlamentets generalsekreterare skall före den 30 september 2005 förelägga presidiet en rapport om genomförandet av dessa bestämmelser. I rapporten skall vid behov eventuella förslag behandlas om ändring av dessa bestämmelser och av det system för finansiering av politiska partier på europeisk nivå som avses i förordning (EG) nr 2004/2003.

Artikel 16

Ikraftträdande

Dessa bestämmelser skall träda i kraft dagen efter det att de offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

---

(1)  Ändrat genom presidiets beslut av den 1 februari 2006.

(2)  EUT L 297, 15.11.2003, s. 1.

(3)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

(4)  EGT L 357, 31.12.2002, s. 1.

(5)  EUT L 107, 28.4.2005, s. 17.

(6)  EGT L 136, 31.5.1999, s. 1.

---

BILAGA 1

Image

Image

Image

Image

Image

Image

---

BILAGA 2

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

---

Kommissionen

| 28.6.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 150/33 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 150/33

---

Eurons växelkurs (1)

27 juni 2006

(2006/C 150/03)

1 euro=

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,2567 |
| JPY | japansk yen | 146,42 |
| DKK | dansk krona | 7,4572 |
| GBP | pund sterling | 0,69070 |
| SEK | svensk krona | 9,2313 |
| CHF | schweizisk franc | 1,5669 |
| ISK | isländsk krona | 95,45 |
| NOK | norsk krona | 7,9435 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CYP | cypriotiskt pund | 0,5750 |
| CZK | tjeckisk koruna | 28,462 |
| EEK | estnisk krona | 15,6466 |
| HUF | ungersk forint | 279,13 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| LVL | lettisk lats | 0,6960 |
| MTL | maltesisk lira | 0,4293 |
| PLN | polsk zloty | 4,0639 |
| RON | rumänsk leu | 3,5972 |
| SIT | slovensk tolar | 239,65 |
| SKK | slovakisk koruna | 38,149 |
| TRY | turkisk lira | 2,0626 |
| AUD | australisk dollar | 1,7170 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,4112 |
| HKD | Hongkongdollar | 9,7605 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 2,0847 |
| SGD | singaporiansk dollar | 2,0072 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 204,92 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 9,1437 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 10,0525 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,2565 |
| IDR | indonesisk rupiah | 11 756,43 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,631 |
| PHP | filippinsk peso | 67,202 |
| RUB | rysk rubel | 33,9980 |
| THB | thailändsk baht | 48,339 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,2567

JPY

japansk yen

146,42

DKK

dansk krona

7,4572

GBP

pund sterling

0,69070

SEK

svensk krona

9,2313

CHF

schweizisk franc

1,5669

ISK

isländsk krona

95,45

NOK

norsk krona

7,9435

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CYP

cypriotiskt pund

0,5750

CZK

tjeckisk koruna

28,462

EEK

estnisk krona

15,6466

HUF

ungersk forint

279,13

LTL

litauisk litas

3,4528

LVL

lettisk lats

0,6960

MTL

maltesisk lira

0,4293

PLN

polsk zloty

4,0639

RON

rumänsk leu

3,5972

SIT

slovensk tolar

239,65

SKK

slovakisk koruna

38,149

TRY

turkisk lira

2,0626

AUD

australisk dollar

1,7170

CAD

kanadensisk dollar

1,4112

HKD

Hongkongdollar

9,7605

NZD

nyzeeländsk dollar

2,0847

SGD

singaporiansk dollar

2,0072

KRW

sydkoreansk won

1 204,92

ZAR

sydafrikansk rand

9,1437

CNY

kinesisk yuan renminbi

10,0525

HRK

kroatisk kuna

7,2565

IDR

indonesisk rupiah

11 756,43

MYR

malaysisk ringgit

4,631

PHP

filippinsk peso

67,202

RUB

rysk rubel

33,9980

THB

thailändsk baht

48,339

---

(1)

Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

| 28.6.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 150/34 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 150/34

---

Inledning av förfarande

(Fall COMP/M.4180 – Gaz de France/Suez)

(2006/C 150/04)

(Text av betydelse för EES)

Den 19 juni 2006 beslutade kommissionen att inleda ett förfarande i ovannämnda fall efter att ha funnit att den anmälda koncentrationen ger upphov till betydande tvivel beträffande dess förenlighet med den gemensamma marknaden. Inledningen av förfarandet öppnar en undersökning i andra fasen avseende den anmälda koncentrationen. Beslutet baseras på artikel 6.1.c i rådets förordning (EG) nr 139/2004.

Kommissionen uppmanar intresserade tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

För att kunna beaktas i sin helhet, måste synpunkterna nå kommissionen senast 15 dagar efter offentliggörandet. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296.43.01 – 296.72.44) eller per post med referensnummer COMP/M.4180 – Gaz de France/Suez, till:

| Europeiska gemenskapernas kommission |
| --- |
| GD Konkurrens |
| Merger Registry |
| Rue Joseph II/Jozef II-straat 70 |
| B-1000 Bruxelles/Brussel |

Europeiska gemenskapernas kommission

GD Konkurrens

Merger Registry

Rue Joseph II/Jozef II-straat 70

B-1000 Bruxelles/Brussel

---

| 28.6.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 150/35 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 150/35

---

STATLIGT STÖD – TJECKIEN

Statligt stöd nr C 12/2006 (ex N 132/2005)

Stöd till kombinerade transporter

Uppmaning att inkomma med synpunkter enligt artikel 88.2 i EG-fördraget

(2006/C 150/05)

(Text av betydelse för EES)

Genom den skrivelse, daterad den 4 april 2006, som återges på det giltiga språket på de sidor som följer på denna sammanfattning, underrättade kommissionen Tjeckien om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget avseende en del av ovannämnda stöd/åtgärd.

Kommissionen har beslutat att inte göra invändningar mot vissa övriga stöd/åtgärder, i enlighet med vad som beskrivs i den skrivelse som följer på denna sammanfattning.

Berörda parter kan inom en månad från dagen för offentliggörandet av denna sammanfattning och den därpå följande skrivelsen inkomma med sina synpunkter på det stöd/den åtgärd avseende vilket/vilken kommissionen inleder förfarandet. Synpunkterna skall sändas till följande adress:

| Europeiska kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet för energi och transport |
| Direktorat A |
| Byggnad/Kontor DM 28 6/109 |
| B-1040 Bryssel |
| Faxnummer: (32-2) 296 41 04 |

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för energi och transport

Direktorat A

Byggnad/Kontor DM 28 6/109

B-1040 Bryssel

Faxnummer: (32-2) 296 41 04

Synpunkterna kommer att delges Tjeckien. Den berörda part som inkommer med synpunkter kan skriftligen begära konfidentiell behandling av sin identitet, med angivande av skälen för begäran.

SAMMANFATTNING

FÖRFARANDE

Genom en skrivelse av den 16 mars 2005 anmälde Tjeckiens ständiga representation en stödordning för kombinerade transporter. Stödet registrerades den 16 mars 2005 under N 132/2005. I en skrivelse av den 19 maj 2005 ställde kommissionen ytterligare frågor om stödordningen och de tjeckiska myndigheterna besvarade dessa i en skrivelse som registrerades av GD Tren den 11 juli 2005. Ett tekniskt möte mellan de tjeckiska myndigheterna och kommissionen ägde rum den 14 juni 2005. En andra begäran om uppgifter skickades i en skrivelse daterad den 5 september 2005. Svaret på denna begäran lämnades av de tjeckiska myndigheterna genom en skrivelse av den 5 oktober 2005. En tredje begäran om uppgifter skickades i en skrivelse av den 1 december 2005. Svaret på denna begäran lämnades av de tjeckiska myndigheterna genom en skrivelse av den 9 januari 2005.

BESKRIVNING AV DEN ÅTGÄRD/DET STÖD AVSEENDE VILKEN/VILKET KOMMISSIONEN INLEDER FÖRFARANDET

Stödmottagare: Operatörer inom kombinerade transporter, järnvägsföretag och terminaloperatörer. Alla stora, små och medelstora företag är bidragsberättigade. Alla EU-företag med registrerade kontor, agenturer, filialer eller dotterföretag i Tjeckien kommer att kunna ansöka om stödet.

Den beräknade budgeten för perioden 2006–2010 uppgår till 1 580 miljoner tjeckiska kronor (55 702 450 euro).

Den rättsliga grunden är ett utkast till resolution från Tjeckiens regering om en ram för utveckling av, och stöd för kombinerade transporter under perioden 2006–2010.

Syftet med stödordningen är att utveckla kombinerade transporter för att åstadkomma ett skifte från godstransporter på väg till andra transportsätt. Ordningen skall framför allt öka användningen av icke-förarbundna kombinerade transporter genom att förbättra deras konkurrenskraft.

De åtgärder som Tjeckien planerar är följande: Stöd för konstruktion, utvidgning och modernisering av befintliga terminaler för kombinerande transporter, stöd för förvärv av utrustning för kombinerade transporter, investeringsbidrag samt stöd för etableringsfasen för nya färdvägar för kombinerade transporter.

Beträffande stöd för förvärv av utrustning för kombinerade transporter och investeringsstöd gäller en av de anmälda åtgärderna stöd för inköp av speciella vagnar som skall användas vid kombinerade transporter. I sin anmälan hävdar de tjeckiska myndigheterna att dessa speciella vagnar inte kan användas för traditionella järnvägstransporter, utan uteslutande för transport av intermodala transportenheter. Vagnarna är konstruerade på ett speciellt sätt, och är ombyggda för transport av intermodala transportenheter, vilket gör det omöjligt att använda dem för godstransport med traditionella järnvägsvagnar – exempelvis har inte vagnarna golv, sido- eller bakstycken, utan är utrustade med fixeringspunkter (vridlås). Stödet kommer endast att beviljas för dessa speciella järnvägsvagnar och den sökande måste ge en exakt beskrivning av vagnarna och använda dem för en särskild ny linje för kombinerad transport. Stödet viktigaste målsättning att se till att det finns tillräckligt många järnvägsvagnar för respektive linje för kombinerade transporter, eller järnvägsvagnar för de ”nya” system av kombinerade transporter (t.ex. förberedelse av lastbilar), som ännu inte tagits i drift i Tjeckien. Samma princip kommer också att tillämpas för de speciella vägfordonen för kombinerad transport, och stödet kommer att utvidgas till intermodala transportenheter, med undantag av ISO-containrar.

Stödnivån kommer att uppgå till högst till 50 % av den totala kostnaden när det gäller infrastrukturstöd, 30 % av kostnaden för förvärv av utrustning för kombinerade transporter och etableringsfasen för nya färdvägar för kombinerade transporter.

BEDÖMNING AV ÅTGÄRDEN/STÖDET

Enligt artikel 87.1 i EG-fördraget är stöd som ges av en medlemsstat och som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen oförenligt med den gemensamma marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna, om inget annat sägs i fördraget. Inom ramen för den förslagna åtgärden får de utvalda stödmottagarna statliga bidrag för kostnader i samband med transport av gods genom kombinerad transport, medan andra företag i landet eller i andra medlemsstater som verkar på detta område inte får sådana bidrag. Mot bakgrund av ovanstående konstaterar kommissionen att den anmälda stödordningen utgör stöd i den mening som avses i artikel 87.1 och att den således i princip är förbjuden, om den inte kan anses vara förenlig med den gemensamma marknaden genom att något av de undantag som fastställs i fördraget eller i gemenskapslagstiftning kan tillämpas.

Enligt artikel 87.3 c kan stöd för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner anses vara förenligt med den gemensamma marknaden, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. Utvecklingen av kombinerade transporter och åtgärder för att minska trafikstockningar ligger därför i det gemensamma intresset i den mening som avses i artikel 87.3 c i fördraget. Artikel 87.3 c i fördraget är därför den lämpliga rättsliga grunden för granskningen av den anmälda stödordningen.

Enligt kommissionen är det tveksamt om stöd för inköp av vissa typer av vagnar som skall användas för kombinerad transport kan anses vara förenligt med fördraget. Man måste särskilt ta hänsyn till möjligheten att stöd tillåts för rullande material. Det finns nämligen en risk att sådant stöd, beroende av de aktuella tillgångarnas karaktär, kan utgöra driftstöd, ett område där kommissionen är särskilt restriktiv.

Å andra sidan skulle stödet, mot bakgrund av kommissionens politik för att främja kombinerade transporter, kunna anses förenligt på grundval av artikel 87.3 c, särskilt om det garanteras att sådana vagnar endast kan användas för kombinerade transporter och inte normala järnvägstransporter, oavsett de tjeckiska myndigheternas uppgifter. I nuläget har inte kommissionen tillräckliga uppgifter för att definitivt avgöra att sådana vagnar endast kan användas inom kombinerade transporter.

Alternativt skulle stöd för förvärv av rullande material, som inte endast är avsett för kombinerade transporter, kunna anses förenligt med fördraget om stödmottagarna uteslutande utgörs av små och medelstora företag. Enligt artikel 4.5 i kommissionens förordning (EG) nr 70/2001 av den 12 januari 2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på små och medelstora företag (1) tillåts stöd till små och medelstora företag för investeringar i järnvägsvagnar. Enligt artikel 4.2 får stödnivån inte överstiga 15 % för små företag och 7,5 % för medelstora företag. För att kunna tillämpa dessa bestämmelser behöver kommissionen få en bekräftelse på att åtgärden riktar sig till små och medelstora företag och inte överstiger de angivna trösklarna.

I enlighet med artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 kan allt olagligt stöd komma att återkrävas från mottagaren.

SJÄLVA SKRIVELSEN

„Komise by ráda informovala Českou republiku, že se po prozkoumání informací poskytnutých orgány České republiky ohledně výše uvedené podpory/opatření rozhodla zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES, pokud jde o investiční podporu pro železniční vozy, které mají být použity v kombinované dopravě, a nevznést vůči žádné z částí oznámeného opatření námitky.

1.   Postup

| 1. | Dopisem ze dne 16. března 2005 oznámilo Stále zastoupení České republiky program podpory kombinované dopravy. Dne 16. března 2005 byla podpora zaevidována pod číslem N 132/2005. |
| --- | --- |

1.

Dopisem ze dne 16. března 2005 oznámilo Stále zastoupení České republiky program podpory kombinované dopravy. Dne 16. března 2005 byla podpora zaevidována pod číslem N 132/2005.

| 2. | V dopise ze dne 19. května 2005 položila Komise v souvislosti s tímto programem další otázky a orgány České republiky na ně odpověděly dopisem, který GŘ TREN zaevidovalo dne 11. července 2005. |
| --- | --- |

2.

V dopise ze dne 19. května 2005 položila Komise v souvislosti s tímto programem další otázky a orgány České republiky na ně odpověděly dopisem, který GŘ TREN zaevidovalo dne 11. července 2005.

| 3. | Dne 14. června 2005 se konala technická schůzka s orgány České republiky a útvary Komise. |
| --- | --- |

3.

Dne 14. června 2005 se konala technická schůzka s orgány České republiky a útvary Komise.

| 4. | Druhá žádost o informace byla zaslána dopisem ze dne 5. září 2005. Orgány České republiky na tuto žádost odpověděly dopisem ze dne 5. října 2005. Třetí žádost o informace byla zaslána dopisem ze dne 1. prosince 2005. Orgány České republiky na tuto žádost odpověděly dopisem ze dne 9. ledna 2006. |
| --- | --- |

4.

Druhá žádost o informace byla zaslána dopisem ze dne 5. září 2005. Orgány České republiky na tuto žádost odpověděly dopisem ze dne 5. října 2005. Třetí žádost o informace byla zaslána dopisem ze dne 1. prosince 2005. Orgány České republiky na tuto žádost odpověděly dopisem ze dne 9. ledna 2006.

2.   Popis programu

2.1   Cíl

| 5. | Cílem programu je rozvinout kombinovanou dopravu, a přesunout tak přepravu nákladu ze silniční dopravy na jiné druhy dopravy. Tento program by měl především posílit využívání nedoprovázené kombinované dopravy zlepšením její konkurenceschopnosti. |
| --- | --- |

5.

Cílem programu je rozvinout kombinovanou dopravu, a přesunout tak přepravu nákladu ze silniční dopravy na jiné druhy dopravy. Tento program by měl především posílit využívání nedoprovázené kombinované dopravy zlepšením její konkurenceschopnosti.

Právní základ

| 6. | Návrh usnesení vlády České republiky ke koncepci rozvoje a podpory kombinované dopravy pro období 2006 až 2010 (dále jen ‚návrh usnesení‘). |
| --- | --- |

6.

Návrh usnesení vlády České republiky ke koncepci rozvoje a podpory kombinované dopravy pro období 2006 až 2010 (dále jen ‚návrh usnesení‘).

2.2   Příjemci podpory

| 7. | Příjemci podpory budou provozovatelé kombinované dopravy, železniční dopravci a provozovatelé překladišť. Způsobilé jsou všechny velké, malé a střední podniky. |
| --- | --- |

7.

Příjemci podpory budou provozovatelé kombinované dopravy, železniční dopravci a provozovatelé překladišť. Způsobilé jsou všechny velké, malé a střední podniky.

| 8. | K podpoře mají přístup všechny společnosti v EU, které mají sídlo, agentury, pobočky nebo dceřiné společnosti v České republice. |
| --- | --- |

8.

K podpoře mají přístup všechny společnosti v EU, které mají sídlo, agentury, pobočky nebo dceřiné společnosti v České republice.

2.3   Druh a míra podpory

| 9. | Podpora se uskuteční formou nevratných dotací. |
| --- | --- |

9.

Podpora se uskuteční formou nevratných dotací.

Podprogram 1:   Podpora na výstavbu nových, rozšíření a modernizaci stávajících překladišť kombinované dopravy

| 10. | Dotovaná překladiště musí být veřejná a dostupná na základě nediskriminačního přístupu všem zúčastněným provozovatelům a uživatelům. |
| --- | --- |

10.

Dotovaná překladiště musí být veřejná a dostupná na základě nediskriminačního přístupu všem zúčastněným provozovatelům a uživatelům.

| 11. | Mezi uznatelné náklady patří:






  — | získání pozemků, pokud jsou bezprostředně nutné pro technologii překládky a s tím související dopravu, |
| --- | --- | --- |

11.

Mezi uznatelné náklady patří:

—

získání pozemků, pokud jsou bezprostředně nutné pro technologii překládky a s tím související dopravu,

| — | opatření v oblasti infrastruktury, která jsou na těchto pozemcích nutná pro překládku, případně stanovená právními předpisy [včetně ADR (2), RID (3) a ADN (4)], |
| --- | --- |

—

opatření v oblasti infrastruktury, která jsou na těchto pozemcích nutná pro překládku, případně stanovená právními předpisy [včetně ADR (2), RID (3) a ADN (4)],

| — | pozemní stavby, pokud jsou potřebné k rozvoji činností souvisejících s provozováním překladiště, |
| --- | --- |

—

pozemní stavby, pokud jsou potřebné k rozvoji činností souvisejících s provozováním překladiště,

| — | mechanismy a technická zařízení pro překládku. |
| --- | --- |

—

mechanismy a technická zařízení pro překládku.

| 12. | Podporovat lze rovněž náklady na nové překládací mechanismy, které nahrazují překládací mechanismy ve stávajících překladištích kombinované dopravy po uplynutí doby jejich životnosti, pokud je nezbytnost jejich podpory zvlášť prokázána. Při stanovení výše příspěvku se bere v úvahu zůstatková hodnota každého nahrazovaného mechanismu. |
| --- | --- |

12.

Podporovat lze rovněž náklady na nové překládací mechanismy, které nahrazují překládací mechanismy ve stávajících překladištích kombinované dopravy po uplynutí doby jejich životnosti, pokud je nezbytnost jejich podpory zvlášť prokázána. Při stanovení výše příspěvku se bere v úvahu zůstatková hodnota každého nahrazovaného mechanismu.

| 13. | Míra podpory dosáhne nejvýše 65 % uznatelných nákladů dotovaného záměru, avšak nejvýše 50 % celkové výše vzniklých nákladů. |
| --- | --- |

13.

Míra podpory dosáhne nejvýše 65 % uznatelných nákladů dotovaného záměru, avšak nejvýše 50 % celkové výše vzniklých nákladů.

| 14. | Podmínkou pro poskytnutí podpory je, že financování investičního záměru není pouze pro soukromý kapitál rentabilní a poskytnutí investiční dotace nevede k narušení hospodářské soutěže. Příjemce podpory musí provozovat uvedené zařízení po dobu nejméně 15 let při výši podílu příspěvku nad 50 % uznatelných nákladů, po dobu nejméně 10 let při výši podílu příspěvku mezi 30 % až 50 % z celkových investičních nákladů a po dobu nejméně 5 let při výši podílu příspěvku méně než 30 % z celkových investičních nákladů. |
| --- | --- |

14.

Podmínkou pro poskytnutí podpory je, že financování investičního záměru není pouze pro soukromý kapitál rentabilní a poskytnutí investiční dotace nevede k narušení hospodářské soutěže. Příjemce podpory musí provozovat uvedené zařízení po dobu nejméně 15 let při výši podílu příspěvku nad 50 % uznatelných nákladů, po dobu nejméně 10 let při výši podílu příspěvku mezi 30 % až 50 % z celkových investičních nákladů a po dobu nejméně 5 let při výši podílu příspěvku méně než 30 % z celkových investičních nákladů.

| 15. | Příjemce podpory je povinen na stavební práce a dodávky vypsat výběrové řízení. Výběr dodavatele zakázky týkající se podporovaného záměru musí příjemce podpory provést v souladu se zákonem č. 40/2004 Sb., o veřejných zakázkách, ve znění pozdějších předpisů a vyhláškou č. 240/2004 Sb., o informačním systému o zadávání veřejných zakázek a metodách hodnocení nabídek podle jejich ekonomické výhodnosti. |
| --- | --- |

15.

Příjemce podpory je povinen na stavební práce a dodávky vypsat výběrové řízení. Výběr dodavatele zakázky týkající se podporovaného záměru musí příjemce podpory provést v souladu se zákonem č. 40/2004 Sb., o veřejných zakázkách, ve znění pozdějších předpisů a vyhláškou č. 240/2004 Sb., o informačním systému o zadávání veřejných zakázek a metodách hodnocení nabídek podle jejich ekonomické výhodnosti.

| 16. | Příjemci podpory musí svěřit správu infrastruktury třetím osobám pouze na základě zadávacího řízení v souladu se zákonem č. 40/2004 Sb., o veřejných zakázkách. Do uvedeného zákona byly provedeny příslušné právní předpisy Společenství týkající se této oblasti (5). |
| --- | --- |

16.

Příjemci podpory musí svěřit správu infrastruktury třetím osobám pouze na základě zadávacího řízení v souladu se zákonem č. 40/2004 Sb., o veřejných zakázkách. Do uvedeného zákona byly provedeny příslušné právní předpisy Společenství týkající se této oblasti (5).

| 17. | V České republice jsou překladiště kombinované dopravy ve vlastnictví soukromých společností. V současné době je provozováno osm překladišť kombinované dopravy. Nejvýznamnějšími překladišti z hlediska objemu překládky jsou Mělník, Praha-Uhříněves, Praha-Žižkov, Želechovice-Lípa. V ostatních překladištích (Lovosice, Přerov) jsou objemy překládky poměrně nízké a v přístavních překladištích (Děčín, Ústí nad Labem) představují téměř nulové hodnoty – v roce 2004 bylo po vnitrozemských vodních cestách v rámci kombinované dopravy přepraveno 240 TEU, tj. přibližně 2 000 t nákladu. |
| --- | --- |

17.

V České republice jsou překladiště kombinované dopravy ve vlastnictví soukromých společností. V současné době je provozováno osm překladišť kombinované dopravy. Nejvýznamnějšími překladišti z hlediska objemu překládky jsou Mělník, Praha-Uhříněves, Praha-Žižkov, Želechovice-Lípa. V ostatních překladištích (Lovosice, Přerov) jsou objemy překládky poměrně nízké a v přístavních překladištích (Děčín, Ústí nad Labem) představují téměř nulové hodnoty – v roce 2004 bylo po vnitrozemských vodních cestách v rámci kombinované dopravy přepraveno 240 TEU, tj. přibližně 2 000 t nákladu.

| 18. | Překladiště Praha-Žižkov ukončí zanedlouho provoz, neboť se nachází v hustě obydlené části hlavního města. |
| --- | --- |

18.

Překladiště Praha-Žižkov ukončí zanedlouho provoz, neboť se nachází v hustě obydlené části hlavního města.

| 19. | Žádné ze stávajících překladišť nesplňuje požadavky podle Dohody o nejdůležitějších trasách mezinárodní kombinované dopravy a souvisejících objektech (AGTC) (6). Ve většině případů nelze srovnávat infrastrukturu kombinované dopravy České republiky s infrastrukturou sousedních zemí, zejména Rakouska a Německa. |
| --- | --- |

19.

Žádné ze stávajících překladišť nesplňuje požadavky podle Dohody o nejdůležitějších trasách mezinárodní kombinované dopravy a souvisejících objektech (AGTC) (6). Ve většině případů nelze srovnávat infrastrukturu kombinované dopravy České republiky s infrastrukturou sousedních zemí, zejména Rakouska a Německa.

| 20. | Slovensko, vzniklé po rozdělení bývalého Československa, je v podobné situaci jako Česká republika. V žádné ze sousedních zemí (Polsku, Rakousku, Slovensku, Německu) se v bezprostřední blízkosti hranic České republiky překladiště nenacházejí. |
| --- | --- |

20.

Slovensko, vzniklé po rozdělení bývalého Československa, je v podobné situaci jako Česká republika. V žádné ze sousedních zemí (Polsku, Rakousku, Slovensku, Německu) se v bezprostřední blízkosti hranic České republiky překladiště nenacházejí.

Podprogram 2:   Podpora pořízení vybavení pro kombinovanou dopravu – investiční příspěvky.

Investiční příspěvky slouží k pořízení speciálních zařízení (vybavení), zejména pro inovační technická řešení, která jsou žádoucí pro zaváděcí fázi nových linek kombinované dopravy. Uznatelné investiční náklady jsou uvedeny v příloze 2 návrhu usnesení.

| 21. | Uznatelné položky budou určeny výhradně pro kombinovanou dopravu: | Uznatelné investiční náklady na pořízení:







  — | speciálních drážních vozidel a plavidel vnitrozemské vodní dopravy, určených pro kombinovanou dopravu a k nim vázaných překládacích mechanismů, |
| --- | --- | --- | --- |

21.

Uznatelné položky budou určeny výhradně pro kombinovanou dopravu:

Uznatelné investiční náklady na pořízení:

—

speciálních drážních vozidel a plavidel vnitrozemské vodní dopravy, určených pro kombinovanou dopravu a k nim vázaných překládacích mechanismů,

| — | Nákup posunovacích lokomotiv nepatří do uznatelných nákladů. |
| --- | --- |

—

Nákup posunovacích lokomotiv nepatří do uznatelných nákladů.

| — | Speciální železniční vozy určené výhradně k použití v kombinované dopravě. Ve svém oznámení uvádějí orgány České republiky, že tyto speciální železniční vozy nemohou být použity pro tradiční železniční služby, nýbrž výhradně a pouze pro přepravu intermodálních přepravních jednotek. Tyto železniční vozy mají speciální konstrukci uzpůsobenou pouze pro přepravu intermodálních přepravních jednotek, a proto nemohou být použity pro přepravu zboží, které přepravují tradiční železniční vozy. Vozy například nemají podlahu, boční či čelní stěny, avšak jsou vybaveny fixačními prvky (šroubové uzávěry). Dotace budou poskytnuty pouze na tyto speciální železniční vozy a žadatel musí předložit jejich přesnou specifikaci a využívat je pro konkrétní novou linku kombinované dopravy. Hlavním cílem podpory je zajistit nezbytný počet železničních vozů pro příslušnou linku kombinované dopravy nebo železniční vozy pro ‚nové‘ systémy kombinované dopravy (např. příprava silničních přípojných vozidel), které dosud nejsou v České republice provozovány. Stejná zásada se uplatní také v případě speciálních silničních vozidel pro kombinovanou dopravu a podpora se bude také týkat intermodálních přepravních jednotek s výjimkou ISO-kontejnerů. |
| --- | --- |

—

Speciální železniční vozy určené výhradně k použití v kombinované dopravě. Ve svém oznámení uvádějí orgány České republiky, že tyto speciální železniční vozy nemohou být použity pro tradiční železniční služby, nýbrž výhradně a pouze pro přepravu intermodálních přepravních jednotek. Tyto železniční vozy mají speciální konstrukci uzpůsobenou pouze pro přepravu intermodálních přepravních jednotek, a proto nemohou být použity pro přepravu zboží, které přepravují tradiční železniční vozy. Vozy například nemají podlahu, boční či čelní stěny, avšak jsou vybaveny fixačními prvky (šroubové uzávěry). Dotace budou poskytnuty pouze na tyto speciální železniční vozy a žadatel musí předložit jejich přesnou specifikaci a využívat je pro konkrétní novou linku kombinované dopravy. Hlavním cílem podpory je zajistit nezbytný počet železničních vozů pro příslušnou linku kombinované dopravy nebo železniční vozy pro ‚nové‘ systémy kombinované dopravy (např. příprava silničních přípojných vozidel), které dosud nejsou v České republice provozovány. Stejná zásada se uplatní také v případě speciálních silničních vozidel pro kombinovanou dopravu a podpora se bude také týkat intermodálních přepravních jednotek s výjimkou ISO-kontejnerů.

| — | Náklady na úpravu plavidel pro účely kombinované dopravy. Renovace plavidel se bude provádět v souladu s klasifikačními kritérii a pod dohledem uznávané klasifikační organizace, a to včetně zkoušení renovovaného plavidla loděnicí, kterou schválí uznávaná klasifikační organizace. |
| --- | --- |

—

Náklady na úpravu plavidel pro účely kombinované dopravy. Renovace plavidel se bude provádět v souladu s klasifikačními kritérii a pod dohledem uznávané klasifikační organizace, a to včetně zkoušení renovovaného plavidla loděnicí, kterou schválí uznávaná klasifikační organizace.

| — | inovačních systémů zpracování informací, které mají doklad o technické shodě a jsou povoleny pro provoz pro účely kombinované dopravy. |
| --- | --- |

—

inovačních systémů zpracování informací, které mají doklad o technické shodě a jsou povoleny pro provoz pro účely kombinované dopravy.

| | Uznatelné provozní náklady:







  — | náklady související s použitím infrastruktur železniční dopravy; |
| --- | --- | --- |

Uznatelné provozní náklady:

—

náklady související s použitím infrastruktur železniční dopravy;

| — | pronájem a odpisy přepravních jednotek, zejména výměnných nástaveb a kontejnerů (mimo ISO-kontejnery) a silničních návěsů umožňujících vertikální překládku, určených pro kombinovanou dopravu; |
| --- | --- |

—

pronájem a odpisy přepravních jednotek, zejména výměnných nástaveb a kontejnerů (mimo ISO-kontejnery) a silničních návěsů umožňujících vertikální překládku, určených pro kombinovanou dopravu;

| — | pronájem a odpisy drážních vozidel (lokomotiv, nákladních vozů) a plavidel vnitrozemské vodní dopravy, určených pro kombinovanou dopravu; |
| --- | --- |

—

pronájem a odpisy drážních vozidel (lokomotiv, nákladních vozů) a plavidel vnitrozemské vodní dopravy, určených pro kombinovanou dopravu;

| — | získání odborné způsobilosti osob přímo se podílejících na daném projektu kombinované dopravy; |
| --- | --- |

—

získání odborné způsobilosti osob přímo se podílejících na daném projektu kombinované dopravy;

| — | informační opatření, jejichž pomocí jsou v rámci daného záměru potenciální uživatelé informováni o nových nabídkách služeb kombinované dopravy. |
| --- | --- |

—

informační opatření, jejichž pomocí jsou v rámci daného záměru potenciální uživatelé informováni o nových nabídkách služeb kombinované dopravy.

| 22. | Míra podpory dosáhne nejvýše 30 % z celkových nákladů na pořízení vybavení pro kombinovanou dopravu. |
| --- | --- |

22.

Míra podpory dosáhne nejvýše 30 % z celkových nákladů na pořízení vybavení pro kombinovanou dopravu.

Podprogram 3:   Podpora zaváděcí fáze nových linek kombinované dopravy

| 23. | Cílem tohoto opatření je zavést kontinentální linky kombinované dopravy, a nabídnout tak alternativu k přímé silniční dopravě a zároveň zmírnit hospodářská rizika přímo související s provozem nových linek kombinované dopravy. Kontinentálními linkami se rozumí linky, které vyžadují svoz a rozvoz nákladu na obou koncích linky. Linkou kombinované dopravy se rozumí pravidelné spojení mezi několika místy, určené pro zásilky kombinované dopravy, včetně s tím spojených služeb. |
| --- | --- |

23.

Cílem tohoto opatření je zavést kontinentální linky kombinované dopravy, a nabídnout tak alternativu k přímé silniční dopravě a zároveň zmírnit hospodářská rizika přímo související s provozem nových linek kombinované dopravy. Kontinentálními linkami se rozumí linky, které vyžadují svoz a rozvoz nákladu na obou koncích linky. Linkou kombinované dopravy se rozumí pravidelné spojení mezi několika místy, určené pro zásilky kombinované dopravy, včetně s tím spojených služeb.

| 24. | Podmínkou pro poskytnutí podpory je, že se jedná o kombinovanou dopravu provozovanou na území České republiky. Předmětem podpory budou vnitrostátní i mezinárodní linky. U mezinárodních linek se podpora poskytne pouze na vzdálenost na území České republiky za předpokladu, že linka má začátek nebo konec v České republice. Na tranzitní linky lze poskytnout podporu pouze v případě, že linka má pravidelnou zastávku na území České republiky pro nakládku či vykládku zásilek kombinované dopravy. |
| --- | --- |

24.

Podmínkou pro poskytnutí podpory je, že se jedná o kombinovanou dopravu provozovanou na území České republiky. Předmětem podpory budou vnitrostátní i mezinárodní linky. U mezinárodních linek se podpora poskytne pouze na vzdálenost na území České republiky za předpokladu, že linka má začátek nebo konec v České republice. Na tranzitní linky lze poskytnout podporu pouze v případě, že linka má pravidelnou zastávku na území České republiky pro nakládku či vykládku zásilek kombinované dopravy.

| 25. | Dotace jsou zejména určeny na podporu kontinentálních linek kombinované dopravy. Tento podprogram však neumožňuje poskytnutí dotací na linky vedoucí do přístavů v Severním moři, do kterých již vedou linky kombinované dopravy z České republiky. |
| --- | --- |

25.

Dotace jsou zejména určeny na podporu kontinentálních linek kombinované dopravy. Tento podprogram však neumožňuje poskytnutí dotací na linky vedoucí do přístavů v Severním moři, do kterých již vedou linky kombinované dopravy z České republiky.

| 26. | K využití podpory musí žadatel prokázat, že linka má příznivý vliv na přesun ze silniční dopravy na jiné druhy dopravy šetrnější k životnímu prostředí a že je záměr v dlouhodobém časovém horizontu životaschopný a rentabilní. |
| --- | --- |

26.

K využití podpory musí žadatel prokázat, že linka má příznivý vliv na přesun ze silniční dopravy na jiné druhy dopravy šetrnější k životnímu prostředí a že je záměr v dlouhodobém časovém horizontu životaschopný a rentabilní.

| 27. | Pokud ve stanovené době nebude dosaženo stanovených cílů, nebo rentability podporované linky kombinované dopravy bude dosaženo před uplynutím stanovené doby, zastaví se poskytování podpory. |
| --- | --- |

27.

Pokud ve stanovené době nebude dosaženo stanovených cílů, nebo rentability podporované linky kombinované dopravy bude dosaženo před uplynutím stanovené doby, zastaví se poskytování podpory.

| 28. | Dotace lze poskytovat nejvýše po dobu tří let od zahájení provozu linky a může činit nejvýše 30 % z uznatelných nákladů. |
| --- | --- |

28.

Dotace lze poskytovat nejvýše po dobu tří let od zahájení provozu linky a může činit nejvýše 30 % z uznatelných nákladů.

| 29. | Každá dotovaná linka kombinované dopravy bude hodnocena a průběžně monitorována v souladu s podmínkami stanovenými v programu. Každou žádost posoudí hodnotící komise v souladu se stanovenými kritérii. Žádost musí také uvádět očekávaný přínos záměru oproti stávajícímu stavu, tj. s ohledem na silniční dopravu, a popis dopadu na stávající linky kombinované dopravy. Zejména se vypracuje metodika podobná metodice užívané pro projekt převodu na jiný druh dopravy podle projektu Marco Polo. |
| --- | --- |

29.

Každá dotovaná linka kombinované dopravy bude hodnocena a průběžně monitorována v souladu s podmínkami stanovenými v programu. Každou žádost posoudí hodnotící komise v souladu se stanovenými kritérii. Žádost musí také uvádět očekávaný přínos záměru oproti stávajícímu stavu, tj. s ohledem na silniční dopravu, a popis dopadu na stávající linky kombinované dopravy. Zejména se vypracuje metodika podobná metodice užívané pro projekt převodu na jiný druh dopravy podle projektu Marco Polo.

| 30. | Uznatelné náklady jsou stanoveny v příloze 2 návrhu usnesení a popsány v bodu 21. Pro podprogram 3 je podpora poskytována formou hrazení prokazatelné ztráty provozované linky – systémového neinvestičního příspěvku. |
| --- | --- |

30.

Uznatelné náklady jsou stanoveny v příloze 2 návrhu usnesení a popsány v bodu 21. Pro podprogram 3 je podpora poskytována formou hrazení prokazatelné ztráty provozované linky – systémového neinvestičního příspěvku.

2.4   Rozpočet a doba trvání

| 31. | Očekávaný rozpočet na období 2006 – 2010 činí 1 580 milionů Kč (55 702 450 EUR). |
| --- | --- |

31.

Očekávaný rozpočet na období 2006 – 2010 činí 1 580 milionů Kč (55 702 450 EUR).

2.5   Postup

| 32. | Hodnocení předložených žádostí o podporu provádí mezirezortní komise. Ministr dopravy jmenuje členy komise, složené ze zástupců ministerstva dopravy, financí, ministerstva pro místní rozvoj, životního prostředí a Svazu dopravy České republiky. Příjemce podpory musí postupovat v souladu se zákonem č. 40/2004 Sb., o veřejných zakázkách, ve znění pozdějších předpisů a vyhláškou č. 240/2004 Sb., o informačním systému o zadávání veřejných zakázek a metodách hodnocení nabídek podle jejich ekonomické výhodnosti. |
| --- | --- |

32.

Hodnocení předložených žádostí o podporu provádí mezirezortní komise. Ministr dopravy jmenuje členy komise, složené ze zástupců ministerstva dopravy, financí, ministerstva pro místní rozvoj, životního prostředí a Svazu dopravy České republiky. Příjemce podpory musí postupovat v souladu se zákonem č. 40/2004 Sb., o veřejných zakázkách, ve znění pozdějších předpisů a vyhláškou č. 240/2004 Sb., o informačním systému o zadávání veřejných zakázek a metodách hodnocení nabídek podle jejich ekonomické výhodnosti.

Žádosti musí splňovat tyto podmínky:

Pro podprogram 1:

| 33. | Důvodová zpráva, členěná na:






  — | popis současného stavu, |
| --- | --- | --- |

33.

Důvodová zpráva, členěná na:

—

popis současného stavu,

| — | zdůvodnění potřeby uskutečnění opatření, |
| --- | --- |

—

zdůvodnění potřeby uskutečnění opatření,

| — | popis navrhovaných variant, |
| --- | --- |

—

popis navrhovaných variant,

| — | porovnání stávající a budoucí dopravní situace, předpokládaný přepravený objem v tunách, tuno-kilometrech, zásilkách a přepravních jednotkách, |
| --- | --- |

—

porovnání stávající a budoucí dopravní situace, předpokládaný přepravený objem v tunách, tuno-kilometrech, zásilkách a přepravních jednotkách,

| — | předpokládaný přínos záměru, |
| --- | --- |

—

předpokládaný přínos záměru,

| — | provozní technologii, |
| --- | --- |

—

provozní technologii,

| — | stavebně-technický program, |
| --- | --- |

—

stavebně-technický program,

| — | popis, resp. zdůvodnění jednotlivých částí zařízení, |
| --- | --- |

—

popis, resp. zdůvodnění jednotlivých částí zařízení,

| — | popis vlivu na ostatní stávající překladiště kombinované dopravy (pokud jde o záměr v blízkosti státní hranice, je potřebné zohlednit i vliv na překladiště v sousedním státě). |
| --- | --- |

—

popis vlivu na ostatní stávající překladiště kombinované dopravy (pokud jde o záměr v blízkosti státní hranice, je potřebné zohlednit i vliv na překladiště v sousedním státě).

Pro podprogramy 2 a 3:

| 34. | Podpora záměru nesmí vést k narušení hospodářské soutěže mezi nesilničními druhy dopravy. Podmínkou získání podpory je, že zaváděcí fáze linky kombinované dopravy je nerentabilní. Naproti tomu je nutno prokázat, že po ukončení podpory bude provoz linky rentabilní. |
| --- | --- |

34.

Podpora záměru nesmí vést k narušení hospodářské soutěže mezi nesilničními druhy dopravy. Podmínkou získání podpory je, že zaváděcí fáze linky kombinované dopravy je nerentabilní. Naproti tomu je nutno prokázat, že po ukončení podpory bude provoz linky rentabilní.

| 35. | Je nutno uvést předpokládaný přínos záměru ve srovnání se stávající situací, zákaznický potenciál, dopad na konkurenční služby. |
| --- | --- |

35.

Je nutno uvést předpokládaný přínos záměru ve srovnání se stávající situací, zákaznický potenciál, dopad na konkurenční služby.

| 36. | V krátkém popisu záměru v žádosti je nutné shrnout podstatu obsahu záměru, jakož i důvody, proč se má realizovat, a dále uvést efekty (přínosy) záměru vedoucí ke zlepšení konkurenceschopnosti kombinované dopravy oproti stávajícímu stavu. Při žádosti o podporu pro zavedení technické inovace je potřebné přiložit povolení pro uvedení příslušných zařízení do provozu. |
| --- | --- |

36.

V krátkém popisu záměru v žádosti je nutné shrnout podstatu obsahu záměru, jakož i důvody, proč se má realizovat, a dále uvést efekty (přínosy) záměru vedoucí ke zlepšení konkurenceschopnosti kombinované dopravy oproti stávajícímu stavu. Při žádosti o podporu pro zavedení technické inovace je potřebné přiložit povolení pro uvedení příslušných zařízení do provozu.

| 37. | Z podkladů musí vyplývat, jaký zákaznický potenciál se otevírá tímto záměrem. Zde je nutno identifikovat okruh uživatelů při zavedení záměru, jakož i předpokládané prognózy plánovaného převedení přepravy ze silniční dopravy na kombinovanou dopravu. Žadatel musí předložit základní data, na základě kterých bude možné zkontrolovat skutečně dosažené přínosy záměru. |
| --- | --- |

37.

Z podkladů musí vyplývat, jaký zákaznický potenciál se otevírá tímto záměrem. Zde je nutno identifikovat okruh uživatelů při zavedení záměru, jakož i předpokládané prognózy plánovaného převedení přepravy ze silniční dopravy na kombinovanou dopravu. Žadatel musí předložit základní data, na základě kterých bude možné zkontrolovat skutečně dosažené přínosy záměru.

| 38. | Dále je nutno zhodnotit působení záměru na konkurenční služby. Sem patří jak současné relace, tak i stávající technické a technologické systémy kombinované dopravy. V této souvislosti je nutno prokázat, že záměr povede k převedení přepravy ze silniční dopravy na dopravu železniční nebo vnitrozemskou vodní a že nedojde k narušování stávající nabídky kombinované dopravy. |
| --- | --- |

38.

Dále je nutno zhodnotit působení záměru na konkurenční služby. Sem patří jak současné relace, tak i stávající technické a technologické systémy kombinované dopravy. V této souvislosti je nutno prokázat, že záměr povede k převedení přepravy ze silniční dopravy na dopravu železniční nebo vnitrozemskou vodní a že nedojde k narušování stávající nabídky kombinované dopravy.

| 39. | Podnikatelský záměr je nutno předložit pro časové období, které o 12 měsíců přesahuje dobu trvání požadované podpory. Z podnikatelského záměru musí vyplývat výše plánovaných nákladů a výnosů za každý rok plánované podpory i doba, ve které bude dosaženo hospodářské rentability záměru. Vývoj výnosů by měl obsahovat i vazbu na plánovanou linku kombinované dopravy ve vztahu k obvyklým cenám silniční dopravy. Od toho je nutno odvíjet výši požadované podpory. Pokud jsou pro záměr k dispozici další finanční zdroje, musí být uvedeny. V rizikové analýze je nutné prokázat, jak se promítnou změněné rámcové podmínky na úspěchu záměru, jakož i potřebu podpory. Subjekty, které výlučně nepodnikají v kombinované dopravě, musí vést průkazné oddělené účetnictví. |
| --- | --- |

39.

Podnikatelský záměr je nutno předložit pro časové období, které o 12 měsíců přesahuje dobu trvání požadované podpory. Z podnikatelského záměru musí vyplývat výše plánovaných nákladů a výnosů za každý rok plánované podpory i doba, ve které bude dosaženo hospodářské rentability záměru. Vývoj výnosů by měl obsahovat i vazbu na plánovanou linku kombinované dopravy ve vztahu k obvyklým cenám silniční dopravy. Od toho je nutno odvíjet výši požadované podpory. Pokud jsou pro záměr k dispozici další finanční zdroje, musí být uvedeny. V rizikové analýze je nutné prokázat, jak se promítnou změněné rámcové podmínky na úspěchu záměru, jakož i potřebu podpory. Subjekty, které výlučně nepodnikají v kombinované dopravě, musí vést průkazné oddělené účetnictví.

2.6   Hodnocení záměru

| 40. | V článku 10 návrhu usnesení je stanoven postup hodnocení záměru. Schvalovací instituce stanoví výzvou termín podání žádostí pro příslušný rok. Ve výzvě zveřejní, mimo podmínky uvedené v tomto programu, další podrobnosti upřesňující program v příslušném roce. |
| --- | --- |

40.

V článku 10 návrhu usnesení je stanoven postup hodnocení záměru. Schvalovací instituce stanoví výzvou termín podání žádostí pro příslušný rok. Ve výzvě zveřejní, mimo podmínky uvedené v tomto programu, další podrobnosti upřesňující program v příslušném roce.

| 41. | Žadatel o podporu doručí schvalovací instituci v termínu daném výzvou žádost o poskytnutí podpory včetně požadovaných příloh. Mezirezortní komise na základě posouzení úplnosti žádosti včetně příloh a vyhodnocení kritérií uvedených v příloze 5 návrhu usnesení ‚Kontrolní list hodnocení záměru‘ vybere konkrétní příjemce podpory a doporučí výši příspěvku. |
| --- | --- |

41.

Žadatel o podporu doručí schvalovací instituci v termínu daném výzvou žádost o poskytnutí podpory včetně požadovaných příloh. Mezirezortní komise na základě posouzení úplnosti žádosti včetně příloh a vyhodnocení kritérií uvedených v příloze 5 návrhu usnesení ‚Kontrolní list hodnocení záměru‘ vybere konkrétní příjemce podpory a doporučí výši příspěvku.

| 42. | Kritéria stanovená v příloze 5 se mimo jiné týkají relevance a kvality záměru včetně slučitelnosti záměru s dopravní politikou Společenství a České republiky, politiky životního prostředí, příznivého dopadu v kombinované dopravě, pokud jde o zvýšení objemu přepravy přepravních jednotek přepravovaných ročně, příznivého vlivu na modalsplit, technické úrovně projektu a případných multiplikačních efektů. Hodnocení také přihlíží k hodnocení žadatelů a horizontálním cílům jako nediskriminace. |
| --- | --- |

42.

Kritéria stanovená v příloze 5 se mimo jiné týkají relevance a kvality záměru včetně slučitelnosti záměru s dopravní politikou Společenství a České republiky, politiky životního prostředí, příznivého dopadu v kombinované dopravě, pokud jde o zvýšení objemu přepravy přepravních jednotek přepravovaných ročně, příznivého vlivu na modalsplit, technické úrovně projektu a případných multiplikačních efektů. Hodnocení také přihlíží k hodnocení žadatelů a horizontálním cílům jako nediskriminace.

| 43. | Schvalovací instituce vydá vybraným žadatelům ‚Rozhodnutí o registraci záměru‘, což je považováno za odsouhlasení daného záměru k podpoře. V tomto rozhodnutí si současně může vyžádat doplnění (upřesnění) příloh dle podmínek programu. |
| --- | --- |

43.

Schvalovací instituce vydá vybraným žadatelům ‚Rozhodnutí o registraci záměru‘, což je považováno za odsouhlasení daného záměru k podpoře. V tomto rozhodnutí si současně může vyžádat doplnění (upřesnění) příloh dle podmínek programu.

| 44. | Žadatel, který obdržel Rozhodnutí o registraci záměru, doručí do stanoveného termínu žádost o vydání ‚Rozhodnutí o účasti státního rozpočtu na financování záměru‘ včetně požadovaných příloh dle čl. 8 návrhu usnesení. Pokud žadatel toto ve stanoveném termínu nedodá, vystavuje se nebezpečí, že mu bude registrace zrušena. |
| --- | --- |

44.

Žadatel, který obdržel Rozhodnutí o registraci záměru, doručí do stanoveného termínu žádost o vydání ‚Rozhodnutí o účasti státního rozpočtu na financování záměru‘ včetně požadovaných příloh dle čl. 8 návrhu usnesení. Pokud žadatel toto ve stanoveném termínu nedodá, vystavuje se nebezpečí, že mu bude registrace zrušena.

| 45. | Schvalovací instituce po kontrole úplnosti a správnosti všech podkladů od žadatele vydá ‚Rozhodnutí o účasti státního rozpočtu na financování záměru‘. |
| --- | --- |

45.

Schvalovací instituce po kontrole úplnosti a správnosti všech podkladů od žadatele vydá ‚Rozhodnutí o účasti státního rozpočtu na financování záměru‘.

2.7   Kontrolní opatření

| 46. | Majetek, který je pořízen z poskytnutého příspěvku, nesmí být po stanovenou dobu převeden příjemcem podpory na jiného majitele nebo dán za předmět zástavy. Výjimku tvoří případy, kdy příjemce podpory převede majetek pořízený se státní účastí na nabyvatele, který převezme zabezpečování služby kombinované dopravy v rozsahu, který byl smluvně ujednán se schvalovací institucí při rozhodování o podpoře, a tuto skutečnost příjemce podpory prokazatelně zdokladuje. |
| --- | --- |

46.

Majetek, který je pořízen z poskytnutého příspěvku, nesmí být po stanovenou dobu převeden příjemcem podpory na jiného majitele nebo dán za předmět zástavy. Výjimku tvoří případy, kdy příjemce podpory převede majetek pořízený se státní účastí na nabyvatele, který převezme zabezpečování služby kombinované dopravy v rozsahu, který byl smluvně ujednán se schvalovací institucí při rozhodování o podpoře, a tuto skutečnost příjemce podpory prokazatelně zdokladuje.

| 47. | Příjemci podpory podléhají kontrole ze strany příslušných orgánů. Ministerstvo dopravy bude také čtvrtletně kontrolovat, zda jsou dodržovány podmínky pro provozní dotaci. |
| --- | --- |

47.

Příjemci podpory podléhají kontrole ze strany příslušných orgánů. Ministerstvo dopravy bude také čtvrtletně kontrolovat, zda jsou dodržovány podmínky pro provozní dotaci.

| 48. | Příjemce podpory použije podporu pouze k účelu, na který byla poskytnuta. |
| --- | --- |

48.

Příjemce podpory použije podporu pouze k účelu, na který byla poskytnuta.

| 49. | V případě, že podpora nebyla použita k účelu, na který byla poskytnuta, případně nebyly dodrženy rozhodující projektované parametry a podmínky programu, které budou jmenovitě uvedeny v ‚Rozhodnutí o účasti státního rozpočtu na financování záměru‘, vystavuje se příjemce podpory sankcím podle odst. 3, § 44, zákona č. 218/2000 Sb. |
| --- | --- |

49.

V případě, že podpora nebyla použita k účelu, na který byla poskytnuta, případně nebyly dodrženy rozhodující projektované parametry a podmínky programu, které budou jmenovitě uvedeny v ‚Rozhodnutí o účasti státního rozpočtu na financování záměru‘, vystavuje se příjemce podpory sankcím podle odst. 3, § 44, zákona č. 218/2000 Sb.

| 50. | Užití podpory podléhá kontrole ze strany schvalovací instituce a dalších orgánů státní správy (finanční orgány, NKÚ, atd.). |
| --- | --- |

50.

Užití podpory podléhá kontrole ze strany schvalovací instituce a dalších orgánů státní správy (finanční orgány, NKÚ, atd.).

| 51. | Co se týče dotací na výstavbu nebo rozšíření překladišť, pokud budou pozemky, objekty a zařízení vyřazeny z provozu před uplynutím stanovené doby, určeny pro jiný účel nebo prodány, je nutné finanční prostředky získané z veřejných rozpočtů na nákup pozemků vrátit státu. Pro zbývající část příspěvku platí, že po odpočtu ceny za získání pozemků ji příjemce podpory musí vrátit ve výši odpovídající podílu doby provozování a stanovené doby. Zbývající část příspěvku na překládací mechanismy se musí vrátit ve výši odpovídající podílu mezi dobou, po kterou byly používány, a stanovenou dobou jejich životnosti. |
| --- | --- |

51.

Co se týče dotací na výstavbu nebo rozšíření překladišť, pokud budou pozemky, objekty a zařízení vyřazeny z provozu před uplynutím stanovené doby, určeny pro jiný účel nebo prodány, je nutné finanční prostředky získané z veřejných rozpočtů na nákup pozemků vrátit státu. Pro zbývající část příspěvku platí, že po odpočtu ceny za získání pozemků ji příjemce podpory musí vrátit ve výši odpovídající podílu doby provozování a stanovené doby. Zbývající část příspěvku na překládací mechanismy se musí vrátit ve výši odpovídající podílu mezi dobou, po kterou byly používány, a stanovenou dobou jejich životnosti.

2.9   Kumulace

| 52. | Podporu nelze kumulovat s místními, regionálními nebo státními dotacemi. |
| --- | --- |

52.

Podporu nelze kumulovat s místními, regionálními nebo státními dotacemi.

3.   Posouzení režimu podpory

| 53. | Podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES jsou podpory poskytované státem, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž, neslučitelné se společným trhem, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, nestanoví-li tato smlouva jinak. V rámci navrhovaného režimu dostávají vybraní příjemci podpory státní příspěvek na náklady související s přepravou zboží v kombinované dopravě, zatímco jiné podniky, vnitrostátní nebo podniky z jiných členských států, které působí ve stejné oblasti, takový příspěvek nedostávají. |
| --- | --- |

53.

Podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES jsou podpory poskytované státem, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž, neslučitelné se společným trhem, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, nestanoví-li tato smlouva jinak. V rámci navrhovaného režimu dostávají vybraní příjemci podpory státní příspěvek na náklady související s přepravou zboží v kombinované dopravě, zatímco jiné podniky, vnitrostátní nebo podniky z jiných členských států, které působí ve stejné oblasti, takový příspěvek nedostávají.

| 54. | Zvláště když podpora poskytovaná členským státem posiluje postavení určitého podniku ve srovnání s jinými podniky, které si konkurují na trhu v rámci Společenství, musí se mít za to, že posledně jmenované podniky jsou touto podporou ovlivněny (7). V tomto případě oznámené opatření posiluje postavení podniků, které jsou příjemci podpory, ve srovnání s jinými podniky působícími v rámci trhu Společenství. |
| --- | --- |

54.

Zvláště když podpora poskytovaná členským státem posiluje postavení určitého podniku ve srovnání s jinými podniky, které si konkurují na trhu v rámci Společenství, musí se mít za to, že posledně jmenované podniky jsou touto podporou ovlivněny (7). V tomto případě oznámené opatření posiluje postavení podniků, které jsou příjemci podpory, ve srovnání s jinými podniky působícími v rámci trhu Společenství.

| 55. | V tomto ohledu je skutečnost, že hospodářský sektor byl na úrovni Společenství liberalizován, prvkem, který může sloužit ke stanovení toho, zda má podpora reálný nebo potenciální vliv na hospodářskou soutěž a na obchod mezi členskými státy (8). Směrnice Rady 92/106/EHS ze dne 7. prosince 1992 o zavedení společných pravidel pro určité druhy kombinované přepravy zboží mezi členskými státy (9) osvobodila od 1. července 1993 operace kombinované dopravy uvedené v článku 1 (10) od všech kvót a povolení. |
| --- | --- |

55.

V tomto ohledu je skutečnost, že hospodářský sektor byl na úrovni Společenství liberalizován, prvkem, který může sloužit ke stanovení toho, zda má podpora reálný nebo potenciální vliv na hospodářskou soutěž a na obchod mezi členskými státy (8). Směrnice Rady 92/106/EHS ze dne 7. prosince 1992 o zavedení společných pravidel pro určité druhy kombinované přepravy zboží mezi členskými státy (9) osvobodila od 1. července 1993 operace kombinované dopravy uvedené v článku 1 (10) od všech kvót a povolení.

| 56. | Kromě toho není nutné, aby byl podnik, který je příjemcem podpory, zapojen do obchodu v rámci Společenství. Podpora, kterou členský stát podniku poskytne, může pomoci zachovat nebo zvýšit jeho činnost na domácím trhu, a v důsledku toho mají podniky usazené v jiných členských státech méně příležitostí proniknout na trh dotčeného členského státu (11). Nadto může posílení podniku, který dosud do obchodu v rámci Společenství nebyl zapojen, dostat tento podnik do postavení, které mu umožní proniknout na trh jiného členského státu. |
| --- | --- |

56.

Kromě toho není nutné, aby byl podnik, který je příjemcem podpory, zapojen do obchodu v rámci Společenství. Podpora, kterou členský stát podniku poskytne, může pomoci zachovat nebo zvýšit jeho činnost na domácím trhu, a v důsledku toho mají podniky usazené v jiných členských státech méně příležitostí proniknout na trh dotčeného členského státu (11). Nadto může posílení podniku, který dosud do obchodu v rámci Společenství nebyl zapojen, dostat tento podnik do postavení, které mu umožní proniknout na trh jiného členského státu.

| 57. | S ohledem na výše zmíněné skutečnosti Komise shledala, že oznámený režim podpory představuje podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1, a je proto v zásadě zakázán, pokud by ovšem nebyl považován za slučitelný se společným trhem na základě kterékoliv z výjimek ustanovených ve Smlouvě nebo v sekundárních právních předpisech. |
| --- | --- |

57.

S ohledem na výše zmíněné skutečnosti Komise shledala, že oznámený režim podpory představuje podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1, a je proto v zásadě zakázán, pokud by ovšem nebyl považován za slučitelný se společným trhem na základě kterékoliv z výjimek ustanovených ve Smlouvě nebo v sekundárních právních předpisech.

3.1   Výjimka pro opatření podpory

| 58. | Podle čl. 87 odst. 3 písm. c) podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, mohou být považovány za slučitelné se společným trhem, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem. |
| --- | --- |

58.

Podle čl. 87 odst. 3 písm. c) podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, mohou být považovány za slučitelné se společným trhem, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem.

| 59. | Společenství již určitou dobu prosazuje politiku dosažení vyváženého intermodálního dopravního systému a podpora konkurenceschopnosti kombinované dopravy vůči dopravě silniční je nedílnou součástí této politiky. Cílem politiky ES v oblasti kombinované dopravy je přesunout přepravu nákladu ze silniční dopravy na jiné druhy dopravy. |
| --- | --- |

59.

Společenství již určitou dobu prosazuje politiku dosažení vyváženého intermodálního dopravního systému a podpora konkurenceschopnosti kombinované dopravy vůči dopravě silniční je nedílnou součástí této politiky. Cílem politiky ES v oblasti kombinované dopravy je přesunout přepravu nákladu ze silniční dopravy na jiné druhy dopravy.

| 60. | O podporu rozvoje kombinované dopravy se snaží nástroje Společenství jako například směrnice Rady 92/106/EHS. Bílá kniha o dopravní politice (12) vyzývá k využívání železniční dopravy a dalších druhů dopravy šetrných k životnímu prostředí, aby se staly konkurenceschopnými alternativami silniční přepravy. |
| --- | --- |

60.

O podporu rozvoje kombinované dopravy se snaží nástroje Společenství jako například směrnice Rady 92/106/EHS. Bílá kniha o dopravní politice (12) vyzývá k využívání železniční dopravy a dalších druhů dopravy šetrných k životnímu prostředí, aby se staly konkurenceschopnými alternativami silniční přepravy.

| 61. | Jak se uvádí v navrhovaném nařízení, které se týká programu Marco Polo (13), představuje intermodální doprava komplexní alternativu dopravy, do které jsou zapojeni různí účastníci s různými obchodními strukturami. Tento dopravní trh je roztříštěný a malý a je často ještě rozdělen upřednostňováním různých druhů dopravy a odlišnými vnitrostátními strukturami. |
| --- | --- |

61.

Jak se uvádí v navrhovaném nařízení, které se týká programu Marco Polo (13), představuje intermodální doprava komplexní alternativu dopravy, do které jsou zapojeni různí účastníci s různými obchodními strukturami. Tento dopravní trh je roztříštěný a malý a je často ještě rozdělen upřednostňováním různých druhů dopravy a odlišnými vnitrostátními strukturami.

| 62. | Komise uznává, že zlepšit intermodální dopravu v rámci trhů, na které je volný přístup a kde převažují pravidla volné hospodářské soutěže, poptávky a nabídky, je v první řadě úkol hospodářských subjektů. Pro úplné uvolnění potenciálu intermodální dopravy je však třeba podpořit ochotu vzít na sebe rizika spojená s přechodem ze silniční dopravy na alternativní způsoby. |
| --- | --- |

62.

Komise uznává, že zlepšit intermodální dopravu v rámci trhů, na které je volný přístup a kde převažují pravidla volné hospodářské soutěže, poptávky a nabídky, je v první řadě úkol hospodářských subjektů. Pro úplné uvolnění potenciálu intermodální dopravy je však třeba podpořit ochotu vzít na sebe rizika spojená s přechodem ze silniční dopravy na alternativní způsoby.

| 63. | Kromě toho je zaměření na intermodální alternativy také ve stále větší míře odůvodněno následujícími skutečnostmi: Evropský průmysl si udržuje anebo zvyšuje konkurenceschopnost své výroby se sídlem v Evropě v převážné míře díky moderní logistice, optimalizaci výroby a odbytu a vytváření hodnot v procesu. Tyto sofistikované zásobovací řetězce jsou stále citlivější na klesající spolehlivost a rostoucí náklady silniční dopravy. Evropský výrobní průmysl bude proto muset intermodální logistice věnovat hlavní pozornost. |
| --- | --- |

63.

Kromě toho je zaměření na intermodální alternativy také ve stále větší míře odůvodněno následujícími skutečnostmi: Evropský průmysl si udržuje anebo zvyšuje konkurenceschopnost své výroby se sídlem v Evropě v převážné míře díky moderní logistice, optimalizaci výroby a odbytu a vytváření hodnot v procesu. Tyto sofistikované zásobovací řetězce jsou stále citlivější na klesající spolehlivost a rostoucí náklady silniční dopravy. Evropský výrobní průmysl bude proto muset intermodální logistice věnovat hlavní pozornost.

| 64. | Mnoho dopravních společností mimo to působí v současnosti na trzích, které procházejí celkovou restrukturalizací, s čímž souvisejí nízké marže a obtížnost plánování. Proto se musí vytvořit praktické a tržně orientované podpůrné programy s cílem pomoci dopravnímu odvětví převzít rizika a reagovat na výzvu dosáhnout udržitelného a rozsáhlého přechodu na jiný druh dopravy v souladu s cíli vytyčenými v Bílé knize Komise z roku 2001. Rozvoj kombinované dopravy a činností, které přispívají ke snížení dopravního přetížení silnic je proto ve společném zájmu ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy. |
| --- | --- |

64.

Mnoho dopravních společností mimo to působí v současnosti na trzích, které procházejí celkovou restrukturalizací, s čímž souvisejí nízké marže a obtížnost plánování. Proto se musí vytvořit praktické a tržně orientované podpůrné programy s cílem pomoci dopravnímu odvětví převzít rizika a reagovat na výzvu dosáhnout udržitelného a rozsáhlého přechodu na jiný druh dopravy v souladu s cíli vytyčenými v Bílé knize Komise z roku 2001. Rozvoj kombinované dopravy a činností, které přispívají ke snížení dopravního přetížení silnic je proto ve společném zájmu ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy.

| 65. | Jelikož neexistuje žádné konkrétnější ustanovení, lze oznámený režim podpory posoudit pouze na základě čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy. |
| --- | --- |

65.

Jelikož neexistuje žádné konkrétnější ustanovení, lze oznámený režim podpory posoudit pouze na základě čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy.

| 66. | V této souvislosti je třeba splnit tři podmínky, aby mohla být státní podpora prohlášena za slučitelnou se společným trhem podle čl. 87 odst. 3 písm. c). Podpora musí být nezbytná, přiměřená a nesmí měnit podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem. |
| --- | --- |

66.

V této souvislosti je třeba splnit tři podmínky, aby mohla být státní podpora prohlášena za slučitelnou se společným trhem podle čl. 87 odst. 3 písm. c). Podpora musí být nezbytná, přiměřená a nesmí měnit podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem.

Podprogram 1:   infrastruktura

Nezbytnost

| 67. | Vysoké náklady na rozvoj překladišť kombinované dopravy jsou jedním z hlavních důvodů, proč se nestaví žádná nová překladiště, nebo se jich staví jen nedostatečný počet. Pokud by infrastruktura kombinované dopravy nebyla spolufinancována veřejným sektorem, soukromé hospodářské subjekty by do této infrastruktury za normálních podmínek neinvestovaly, neboť její životaschopnost nelze bez státního financování zaručit (14). Tyto důvody také objasňují, proč v České republice nebylo za posledních 12 let postaveno žádné překladiště. Bez životaschopných překladišť nemůže být kombinovaná doprava efektivně provozována. |
| --- | --- |

67.

Vysoké náklady na rozvoj překladišť kombinované dopravy jsou jedním z hlavních důvodů, proč se nestaví žádná nová překladiště, nebo se jich staví jen nedostatečný počet. Pokud by infrastruktura kombinované dopravy nebyla spolufinancována veřejným sektorem, soukromé hospodářské subjekty by do této infrastruktury za normálních podmínek neinvestovaly, neboť její životaschopnost nelze bez státního financování zaručit (14). Tyto důvody také objasňují, proč v České republice nebylo za posledních 12 let postaveno žádné překladiště. Bez životaschopných překladišť nemůže být kombinovaná doprava efektivně provozována.

| 68. | Poskytnutí dotací na výstavbu nových, rozšíření a modernizací stávajících překladišť kombinované dopravy proto urychlí rozvoj intermodální dopravy v České republice. Dostupnost vhodné infrastruktury v odvětví kombinované dopravy je nezbytným předpokladem pro rozvoj služeb v tomto odvětví za účelem omezení silniční dopravy. Ze srovnání cen intermodální dopravy s jinými druhy dopravy vyplývá, že tento druh dopravy není v současnosti schopen silniční dopravě konkurovat. Důvodem jsou dodatečné náklady, které vznikají provozovatelům intermodální dopravy. |
| --- | --- |

68.

Poskytnutí dotací na výstavbu nových, rozšíření a modernizací stávajících překladišť kombinované dopravy proto urychlí rozvoj intermodální dopravy v České republice. Dostupnost vhodné infrastruktury v odvětví kombinované dopravy je nezbytným předpokladem pro rozvoj služeb v tomto odvětví za účelem omezení silniční dopravy. Ze srovnání cen intermodální dopravy s jinými druhy dopravy vyplývá, že tento druh dopravy není v současnosti schopen silniční dopravě konkurovat. Důvodem jsou dodatečné náklady, které vznikají provozovatelům intermodální dopravy.

| 69. | Komise se domnívá, že v zájmu zajištění intermodálního a trvale udržitelného dopravního systému pro budoucnost je třeba dát přednost investicím do infrastruktury, neboť tento druh dopravy vyžaduje nákladné specializované vybavení, kterého by nebylo zapotřebí, kdyby zboží bylo přepravováno po silnici. Poskytnutím příspěvku na náklady na tyto objekty může kombinovaná doprava finančně konkurovat dopravě silniční. |
| --- | --- |

69.

Komise se domnívá, že v zájmu zajištění intermodálního a trvale udržitelného dopravního systému pro budoucnost je třeba dát přednost investicím do infrastruktury, neboť tento druh dopravy vyžaduje nákladné specializované vybavení, kterého by nebylo zapotřebí, kdyby zboží bylo přepravováno po silnici. Poskytnutím příspěvku na náklady na tyto objekty může kombinovaná doprava finančně konkurovat dopravě silniční.

| 70. | Dále je třeba vzít v potaz, že jednak žádné ze stávajících překladišť nesplňuje parametry podle dohody AGTC, jednak není infrastruktura kombinované dopravy v České republice srovnatelná s infrastrukturou v sousedních zemích, zejména v Rakousku a Německu. |
| --- | --- |

70.

Dále je třeba vzít v potaz, že jednak žádné ze stávajících překladišť nesplňuje parametry podle dohody AGTC, jednak není infrastruktura kombinované dopravy v České republice srovnatelná s infrastrukturou v sousedních zemích, zejména v Rakousku a Německu.

| 71. | Plánovaný program je proto považován za nezbytný pro povzbuzení investic a pro realizaci záměrů na podporu kombinované dopravy v České republice. |
| --- | --- |

71.

Plánovaný program je proto považován za nezbytný pro povzbuzení investic a pro realizaci záměrů na podporu kombinované dopravy v České republice.

Přiměřenost a nediskriminace

| 72. | Podpora je přístupná nediskriminačně, jelikož Program podpory stanoví, že dotaci mohou obdržet všechny podniky z EU se sídlem, zastoupením, pobočkou nebo dceřiným podnikem v České republice. Dodržování rovného přístupu k dotacím bude kontrolovat Ministerstvo dopravy. |
| --- | --- |

72.

Podpora je přístupná nediskriminačně, jelikož Program podpory stanoví, že dotaci mohou obdržet všechny podniky z EU se sídlem, zastoupením, pobočkou nebo dceřiným podnikem v České republice. Dodržování rovného přístupu k dotacím bude kontrolovat Ministerstvo dopravy.

| 73. | Výběrové řízení popsané v oddíle 2.5 je v návrhu usnesení jasně vysvětleno. Jak vyplývá z článku 6 až 9 návrhu usnesení, zahrnuje také kvantitativní prvky. Díky tomu získává výběrové řízení nezbytnou transparentnost. Při hodnocení popsaném v oddíle 2.6 se bude postupovat podle přílohy 5 návrhu usnesení, která se týká zejména relevance a kvality záměru. |
| --- | --- |

73.

Výběrové řízení popsané v oddíle 2.5 je v návrhu usnesení jasně vysvětleno. Jak vyplývá z článku 6 až 9 návrhu usnesení, zahrnuje také kvantitativní prvky. Díky tomu získává výběrové řízení nezbytnou transparentnost. Při hodnocení popsaném v oddíle 2.6 se bude postupovat podle přílohy 5 návrhu usnesení, která se týká zejména relevance a kvality záměru.

| 74. | V případě porušení těchto podmínek musí být dotace vrácena. |
| --- | --- |

74.

V případě porušení těchto podmínek musí být dotace vrácena.

| 75. | Komise závěrem poznamenává, že maximální výše dotace je stanovena na 50 % celkových investičních nákladů, což je v souladu s praxí Komise (15). |
| --- | --- |

75.

Komise závěrem poznamenává, že maximální výše dotace je stanovena na 50 % celkových investičních nákladů, což je v souladu s praxí Komise (15).

| 76. | Vzhledem k tomu, že jsou záměry vybírány na základě kvalitativních kritérií a že je podpora omezena na 50 %, má Komise za to, že je podpora přiměřená. |
| --- | --- |

76.

Vzhledem k tomu, že jsou záměry vybírány na základě kvalitativních kritérií a že je podpora omezena na 50 %, má Komise za to, že je podpora přiměřená.

Absence narušení podmínek obchodu v rozporu se společným zájmem

| 77. | Za prvé, v žádné ze sousedních zemí (Polsku, Rakousku, Slovensku, Německu) se v bezprostřední blízkosti hranic České republiky překladiště nenacházejí. Za druhé, cílem dotyčného programu je zlepšit infrastrukturu kombinované dopravy v České republice. V současnosti připadají s ohledem na význam překládaných objemů v úvahu pouze čtyři překladiště, z nichž jedno brzy ukončí provoz. Dotyčný program bude nediskriminačně přístupný pro všechna uvedená překladiště za účelem zlepšení jejich infrastruktury, budou-li splněny všechny podmínky. |
| --- | --- |

77.

Za prvé, v žádné ze sousedních zemí (Polsku, Rakousku, Slovensku, Německu) se v bezprostřední blízkosti hranic České republiky překladiště nenacházejí. Za druhé, cílem dotyčného programu je zlepšit infrastrukturu kombinované dopravy v České republice. V současnosti připadají s ohledem na význam překládaných objemů v úvahu pouze čtyři překladiště, z nichž jedno brzy ukončí provoz. Dotyčný program bude nediskriminačně přístupný pro všechna uvedená překladiště za účelem zlepšení jejich infrastruktury, budou-li splněny všechny podmínky.

| 78. | Aby byly zajištěno, že podmínky obchodu nebudou nepatřičně narušovány, musí dále podnikatelský záměr, který má žadatel předložit, zahrnovat analýzu možných vlivů na trh a popis vlivu na ostatní stávající překladiště kombinované dopravy (pokud jde o záměr v blízkosti státní hranice, je zapotřebí zohlednit i vliv na překladiště v sousedním státě). Tyto informace zohlední příslušné orgány při rozhodování. |
| --- | --- |

78.

Aby byly zajištěno, že podmínky obchodu nebudou nepatřičně narušovány, musí dále podnikatelský záměr, který má žadatel předložit, zahrnovat analýzu možných vlivů na trh a popis vlivu na ostatní stávající překladiště kombinované dopravy (pokud jde o záměr v blízkosti státní hranice, je zapotřebí zohlednit i vliv na překladiště v sousedním státě). Tyto informace zohlední příslušné orgány při rozhodování.

| 79. | Komise se proto domnívá, že obchod mezi členskými státy nebude narušen způsobem odporujícím společnému zájmu. |
| --- | --- |

79.

Komise se proto domnívá, že obchod mezi členskými státy nebude narušen způsobem odporujícím společnému zájmu.

| 80. | Komise proto došla k závěru, že navrhovaná opatření podpory uvedená v podprogramu 1 lze považovat za slučitelná se Smlouvou o ES v souladu s čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy. |
| --- | --- |

80.

Komise proto došla k závěru, že navrhovaná opatření podpory uvedená v podprogramu 1 lze považovat za slučitelná se Smlouvou o ES v souladu s čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy.

Podprogram 2:   vybavení pro kombinovanou/intermodální dopravu

| 81. | a) Pokud jde o opatření zahrnutá v podprogramu 2, s výjimkou podpory na nákup některých typů železničních vozů pro kombinovanou dopravu. Vybavení k překládce je nezbytné pro hladké fungování řetězce kombinované dopravy. Náklady, které vznikají při překládce, tvoří celých 30 % nákladů řetězce intermodální dopravy. Státní podpora pro vybavení k překládce proto pomáhá snižovat systémové náklady na kombinovanou dopravu, čímž zlepšuje její konkurenční postavení vůči dopravě silniční. Má se za to, že míra podpory stanovená pro toto vybavení v rámci tohoto programu je v souladu s praxí Komise v této oblasti (16). |
| --- | --- |

81.

a) Pokud jde o opatření zahrnutá v podprogramu 2, s výjimkou podpory na nákup některých typů železničních vozů pro kombinovanou dopravu. Vybavení k překládce je nezbytné pro hladké fungování řetězce kombinované dopravy. Náklady, které vznikají při překládce, tvoří celých 30 % nákladů řetězce intermodální dopravy. Státní podpora pro vybavení k překládce proto pomáhá snižovat systémové náklady na kombinovanou dopravu, čímž zlepšuje její konkurenční postavení vůči dopravě silniční. Má se za to, že míra podpory stanovená pro toto vybavení v rámci tohoto programu je v souladu s praxí Komise v této oblasti (16).

| 82. | Kromě toho budou financovány pouze jednotky kombinované dopravy, nikoli standardní námořní kontejnery, které jsou většinou používány při přepravě, kterou nelze definovat jako kombinovanou dopravu. |
| --- | --- |

82.

Kromě toho budou financovány pouze jednotky kombinované dopravy, nikoli standardní námořní kontejnery, které jsou většinou používány při přepravě, kterou nelze definovat jako kombinovanou dopravu.

| 83. | Komise má za to, že plánovaná míra podpory ve výši 30 % přispěje v souladu se zavedenou praxí k rozvoji daného odvětví a nezmění podmínky obchodu tak, aby to bylo v rozporu se společným zájmem. |
| --- | --- |

83.

Komise má za to, že plánovaná míra podpory ve výši 30 % přispěje v souladu se zavedenou praxí k rozvoji daného odvětví a nezmění podmínky obchodu tak, aby to bylo v rozporu se společným zájmem.

| 84. | Komise proto došla k závěru, že navrhovaná opatření podpory uvedená v podprogramu 2 lze s výjimkou opatření uvedených v odstavci b) považovat za slučitelná se Smlouvou o ES v souladu s čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy, pokud nenaruší podmínky obchodu způsobem odporujícím společnému zájmu. |
| --- | --- |

84.

Komise proto došla k závěru, že navrhovaná opatření podpory uvedená v podprogramu 2 lze s výjimkou opatření uvedených v odstavci b) považovat za slučitelná se Smlouvou o ES v souladu s čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy, pokud nenaruší podmínky obchodu způsobem odporujícím společnému zájmu.

| 85. | Inovační systémy zpracování informací pro kombinovanou dopravu jsou rovněž zásadním předpokladem pro úspěch kombinované dopravy. Silniční dopravce může prostřednictvím řidiče nákladní vozidla a jeho mobilního telefonu snadno sledovat dálkovou silniční dopravu po celé Evropě. Provozovatel kombinované dopravy by však musel sledovat kontejner a železniční vůz. Při tomto sledování je třeba vzít v potaz různé, někdy málo kompatibilní informační systémy používané několika provozovateli v různých členských státech. Počáteční investice do těchto elektronických systémů pro kombinovanou dopravu jsou proto mnohem vyšší než investice nutné pro srovnatelnou silniční dopravu. |
| --- | --- |

85.

Inovační systémy zpracování informací pro kombinovanou dopravu jsou rovněž zásadním předpokladem pro úspěch kombinované dopravy. Silniční dopravce může prostřednictvím řidiče nákladní vozidla a jeho mobilního telefonu snadno sledovat dálkovou silniční dopravu po celé Evropě. Provozovatel kombinované dopravy by však musel sledovat kontejner a železniční vůz. Při tomto sledování je třeba vzít v potaz různé, někdy málo kompatibilní informační systémy používané několika provozovateli v různých členských státech. Počáteční investice do těchto elektronických systémů pro kombinovanou dopravu jsou proto mnohem vyšší než investice nutné pro srovnatelnou silniční dopravu.

| 86. | Má se za to, že míra podpory stanovená pro toto vybavení v rámci dotyčného programu je v souladu s praxí Komise v této oblasti (17). Komise usuzuje, že plánovaná míra podpory ve výši 30 % přispěje k rozvoji daného odvětví a nezmění podmínky obchodu tak, aby to bylo v rozporu se společným zájmem. |
| --- | --- |

86.

Má se za to, že míra podpory stanovená pro toto vybavení v rámci dotyčného programu je v souladu s praxí Komise v této oblasti (17). Komise usuzuje, že plánovaná míra podpory ve výši 30 % přispěje k rozvoji daného odvětví a nezmění podmínky obchodu tak, aby to bylo v rozporu se společným zájmem.

| 87. | Komise shledává, že tyto investice neovlivňují obchod tak, aby to bylo v rozporu se společným zájmem. Spadá tedy do oblasti působnosti čl. 87 odst. 3 písm. b) Smlouvy (18). |
| --- | --- |

87.

Komise shledává, že tyto investice neovlivňují obchod tak, aby to bylo v rozporu se společným zájmem. Spadá tedy do oblasti působnosti čl. 87 odst. 3 písm. b) Smlouvy (18).

| 88. | Pokud jde o informační opatření, pomocí kterých jsou potenciální uživatelé informováni o nových nabídkách služeb kombinované dopravy, v rámci daného záměru, domnívá se Komise, že poskytování dotací na tato informační opatření motivuje hospodářské subjekty k provádění činností prospěšných pro kombinovanou dopravu, které by bez státní podpory neuskutečnily. |
| --- | --- |

88.

Pokud jde o informační opatření, pomocí kterých jsou potenciální uživatelé informováni o nových nabídkách služeb kombinované dopravy, v rámci daného záměru, domnívá se Komise, že poskytování dotací na tato informační opatření motivuje hospodářské subjekty k provádění činností prospěšných pro kombinovanou dopravu, které by bez státní podpory neuskutečnily.

| 89. | Komise došla v předchozích rozhodnutích (19) k závěru, že jestliže záměry na výstavbu a přizpůsobení překladišť a nákup specifického vybavení lze prohlásit za slučitelné se společným trhem, lze za slučitelnou prohlásit i podporu na pomocné činnosti související s těmito záměry. |
| --- | --- |

89.

Komise došla v předchozích rozhodnutích (19) k závěru, že jestliže záměry na výstavbu a přizpůsobení překladišť a nákup specifického vybavení lze prohlásit za slučitelné se společným trhem, lze za slučitelnou prohlásit i podporu na pomocné činnosti související s těmito záměry.

| 90. | Pokud jde o získávání odborné způsobilosti osob přímo se podílejících na daném záměru v oblasti kombinované dopravy, má Komise za to, že navrhovaná opatření týkající se vzdělávání lze považovat za obecné vzdělávání podle definice v čl. 2 písm. e) nařízení Komise (ES) č. 68/2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podpory na vzdělávání (20). V zájmu zlepšení konkurenceschopnosti kombinované dopravy musejí být pracovníci poskytovatelů služeb kombinované dopravy řádně vzděláváni ve využívání stále dokonalejší a složitější technologie používané v daném odvětví. Tato podpora je sice částečně věnována na získání znalostí potřebných pro činnosti v kombinované dopravě, avšak takto nabyté znalosti a schopnosti jsou plně přenositelné do ostatních podniků nebo pracovních oborů. Znalosti o intermodálních technologiích totiž mohou být využity pro práci v různých druzích dopravy, například v železniční dopravě a vnitrozemské plavbě, a rovněž v celém odvětví logistiky či v odděleních logistiky v dalších odvětvích služeb a výroby. Přenositelnost těchto znalostí neustále roste díky postupující standardizaci a konvergenci informačních technologií. |
| --- | --- |

90.

Pokud jde o získávání odborné způsobilosti osob přímo se podílejících na daném záměru v oblasti kombinované dopravy, má Komise za to, že navrhovaná opatření týkající se vzdělávání lze považovat za obecné vzdělávání podle definice v čl. 2 písm. e) nařízení Komise (ES) č. 68/2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podpory na vzdělávání (20). V zájmu zlepšení konkurenceschopnosti kombinované dopravy musejí být pracovníci poskytovatelů služeb kombinované dopravy řádně vzděláváni ve využívání stále dokonalejší a složitější technologie používané v daném odvětví. Tato podpora je sice částečně věnována na získání znalostí potřebných pro činnosti v kombinované dopravě, avšak takto nabyté znalosti a schopnosti jsou plně přenositelné do ostatních podniků nebo pracovních oborů. Znalosti o intermodálních technologiích totiž mohou být využity pro práci v různých druzích dopravy, například v železniční dopravě a vnitrozemské plavbě, a rovněž v celém odvětví logistiky či v odděleních logistiky v dalších odvětvích služeb a výroby. Přenositelnost těchto znalostí neustále roste díky postupující standardizaci a konvergenci informačních technologií.

| 91. | Plánovaná míra podpory ve výši 30 % pro činnosti v oblasti vzdělávání se nachází v rámci limitů stanovených pro opatření týkající se obecného vzdělávání v čl. 4 odst. 3 nařízení (ES) č. 68/2001. Dotyčné opatření, jehož cílem je podpora získávání odborné způsobilosti pracovníků, se vztahuje pouze na náklady, které jsou v čl. 4 odst. 7 nařízení (ES) č. 68/2001 považovány za přípustné náklady. Komise poznamenává, že podporu poskytnutou na základě návrhu usnesení nelze kumulovat s dalšími místními, regionálními či státními podporami, které jsou v souladu s článkem 6 nařízení (ES) č. 68/2001. Dotyčné opatření je navíc v souladu s předchozími rozhodnutími přijatými Komisí (21). Dotyčné opatření lze proto považovat za slučitelné se společným trhem. |
| --- | --- |

91.

Plánovaná míra podpory ve výši 30 % pro činnosti v oblasti vzdělávání se nachází v rámci limitů stanovených pro opatření týkající se obecného vzdělávání v čl. 4 odst. 3 nařízení (ES) č. 68/2001. Dotyčné opatření, jehož cílem je podpora získávání odborné způsobilosti pracovníků, se vztahuje pouze na náklady, které jsou v čl. 4 odst. 7 nařízení (ES) č. 68/2001 považovány za přípustné náklady. Komise poznamenává, že podporu poskytnutou na základě návrhu usnesení nelze kumulovat s dalšími místními, regionálními či státními podporami, které jsou v souladu s článkem 6 nařízení (ES) č. 68/2001. Dotyčné opatření je navíc v souladu s předchozími rozhodnutími přijatými Komisí (21). Dotyčné opatření lze proto považovat za slučitelné se společným trhem.

| 92. | b) Pokud jde o podporu na nákup některých typů železničních vozů pro kombinovanou dopravu, Komise má pochybnosti o slučitelnosti tohoto druhu podpory se Smlouvou (22). |
| --- | --- |

92.

b) Pokud jde o podporu na nákup některých typů železničních vozů pro kombinovanou dopravu, Komise má pochybnosti o slučitelnosti tohoto druhu podpory se Smlouvou (22).

Podprogram 3:   zavádění

| 93. | Bílá kniha o dopravní politice (23) vyzývá k využívání železniční dopravy a dalších druhů dopravy šetrných k životnímu prostředí, aby se staly konkurenceschopnými alternativami silniční nákladní dopravy. |
| --- | --- |

93.

Bílá kniha o dopravní politice (23) vyzývá k využívání železniční dopravy a dalších druhů dopravy šetrných k životnímu prostředí, aby se staly konkurenceschopnými alternativami silniční nákladní dopravy.

| 94. | Intermodální politika představuje iniciativu zaměřenou na snížení tlaku v odvětví silniční nákladní dopravy a je v souladu se závěry Evropské rady, která na zasedání v Göteborgu v červnu 2001 prohlásila, že opatření, která pomáhají převedení ze silniční dopravy na druhy dopravy šetrnější k životnímu prostředí, jsou jádrem politiky trvale udržitelné dopravy. |
| --- | --- |

94.

Intermodální politika představuje iniciativu zaměřenou na snížení tlaku v odvětví silniční nákladní dopravy a je v souladu se závěry Evropské rady, která na zasedání v Göteborgu v červnu 2001 prohlásila, že opatření, která pomáhají převedení ze silniční dopravy na druhy dopravy šetrnější k životnímu prostředí, jsou jádrem politiky trvale udržitelné dopravy.

| 95. | Komise poznamenává, že podpora na financování nových služeb kombinované dopravy představuje provozní podporu, které je v zásadě neslučitelná se Smlouvou (24). Tato podpora může být povolena pouze jako mimořádné opatření (25). |
| --- | --- |

95.

Komise poznamenává, že podpora na financování nových služeb kombinované dopravy představuje provozní podporu, které je v zásadě neslučitelná se Smlouvou (24). Tato podpora může být povolena pouze jako mimořádné opatření (25).

| 96. | Komise se proto musí přesvědčit, že toto opatření nevede k narušení obchodu tak, aby to bylo v rozporu se společným zájmem, i když je cíl plánované podpory v souladu s politikou Komise k dosažení lepšího rozložení mezi jednotlivými druhy dopravy. Proto je třeba prověřit, zda jsou splněny požadavky čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy. |
| --- | --- |

96.

Komise se proto musí přesvědčit, že toto opatření nevede k narušení obchodu tak, aby to bylo v rozporu se společným zájmem, i když je cíl plánované podpory v souladu s politikou Komise k dosažení lepšího rozložení mezi jednotlivými druhy dopravy. Proto je třeba prověřit, zda jsou splněny požadavky čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy.

Nezbytnost podpory zaváděcí fáze

| 97. | Jak bylo uvedeno v 55. až 58. bodě odůvodnění, je politikou Komise podporovat intenzivnější využívání železnice při přepravě zboží, a to i prostřednictvím kombinované dopravy. |
| --- | --- |

97.

Jak bylo uvedeno v 55. až 58. bodě odůvodnění, je politikou Komise podporovat intenzivnější využívání železnice při přepravě zboží, a to i prostřednictvím kombinované dopravy.

| 98. | V předmětném případě přispěje plánovaná veřejná podpora oznámeného programu ke snížení hospodářských rizik, která bezprostředně souvisí s provozem nové služby kombinované dopravy, a vytvoří tedy motivaci pro hospodářské subjekty, aby do těchto služeb investovaly. Cílem podpory je snížit hospodářské riziko související se zavedením nových služeb kombinované dopravy na území České republiky a zajistit alternativy k trasám silniční dopravy. Linky kombinované dopravy mohou být efektivní pouze v těch směrech, kde jsou koncentrovány dopravní toky, přičemž určitou dobu trvá, než se nová linka kombinované dopravy na trhu uchytí. Komise shledává, že tento cíl spadá do působnosti její politiky podpory kombinované dopravy a snižování dopravního přetížení silnic. |
| --- | --- |

98.

V předmětném případě přispěje plánovaná veřejná podpora oznámeného programu ke snížení hospodářských rizik, která bezprostředně souvisí s provozem nové služby kombinované dopravy, a vytvoří tedy motivaci pro hospodářské subjekty, aby do těchto služeb investovaly. Cílem podpory je snížit hospodářské riziko související se zavedením nových služeb kombinované dopravy na území České republiky a zajistit alternativy k trasám silniční dopravy. Linky kombinované dopravy mohou být efektivní pouze v těch směrech, kde jsou koncentrovány dopravní toky, přičemž určitou dobu trvá, než se nová linka kombinované dopravy na trhu uchytí. Komise shledává, že tento cíl spadá do působnosti její politiky podpory kombinované dopravy a snižování dopravního přetížení silnic.

| 99. | Žadatelé však musí také poskytnout důkazy o budoucí rentabilitě služby bez veřejných dotací. V této souvislosti budou podpořeny pouze záměry, u nichž se předpokládá, že budou po zaváděcí fázi o délce trvání nejvýše tří let rentabilní, přičemž podpora je časově omezena na dobu těchto počátečních tří let. |
| --- | --- |

99.

Žadatelé však musí také poskytnout důkazy o budoucí rentabilitě služby bez veřejných dotací. V této souvislosti budou podpořeny pouze záměry, u nichž se předpokládá, že budou po zaváděcí fázi o délce trvání nejvýše tří let rentabilní, přičemž podpora je časově omezena na dobu těchto počátečních tří let.

| 100. | Stanovená hodnotící kritéria jsou dále transparentní a zaručují nediskriminační přístup k opatření podpory. Bude rovněž zajištěno, že podporované záměry přispějí ke skutečnému snížení silniční dopravy a ke zlepšení efektivity dopravy intermodální. |
| --- | --- |

100.

Stanovená hodnotící kritéria jsou dále transparentní a zaručují nediskriminační přístup k opatření podpory. Bude rovněž zajištěno, že podporované záměry přispějí ke skutečnému snížení silniční dopravy a ke zlepšení efektivity dopravy intermodální.

| 101. | Komise proto zastává názor, že podpora je v tomto případě nezbytná k dosažení cíle spočívajícího v podpoře životaschopných služeb kombinované dopravy. |
| --- | --- |

101.

Komise proto zastává názor, že podpora je v tomto případě nezbytná k dosažení cíle spočívajícího v podpoře životaschopných služeb kombinované dopravy.

Přiměřenost

| 102. | Výše dotace, která má být poskytnuta, je omezena na nejvýše 30 % provozních nákladů nové přepravní služby a může být poskytována pouze během prvních tří let. |
| --- | --- |

102.

Výše dotace, která má být poskytnuta, je omezena na nejvýše 30 % provozních nákladů nové přepravní služby a může být poskytována pouze během prvních tří let.

| 103. | Komise poznamenává, že tyto hodnoty odpovídají hodnotám stanoveným pro finanční pomoc Společenství v rámci programu Marco Polo. |
| --- | --- |

103.

Komise poznamenává, že tyto hodnoty odpovídají hodnotám stanoveným pro finanční pomoc Společenství v rámci programu Marco Polo.

| 104. | Plánovaná míra a doba trvání podpory je dále v souladu se stávající praxí Komise (26). |
| --- | --- |

104.

Plánovaná míra a doba trvání podpory je dále v souladu se stávající praxí Komise (26).

| 105. | Komise došla k závěru, že plánovaná výše a doba trvání dotace je v tomto případě přiměřená na to, aby hospodářské subjekty motivovala k zahájení nových služeb kombinované dopravy, s ohledem na hospodářská rizika, která jsou s těmito druhy dopravy neoddělitelně spojena. |
| --- | --- |

105.

Komise došla k závěru, že plánovaná výše a doba trvání dotace je v tomto případě přiměřená na to, aby hospodářské subjekty motivovala k zahájení nových služeb kombinované dopravy, s ohledem na hospodářská rizika, která jsou s těmito druhy dopravy neoddělitelně spojena.

| 106. | Žadatel musí prokázat dlouhodobou rentabilitu záměru. V této souvislosti je stanovena klesající výplata dotací během tříletého období provozní podpory. Zároveň musí žadatel prokázat příznivý vliv provozu linky kombinované dopravy, tj. skutečnost, že část dopravy bude i po ukončení podpory převedena ze silniční dopravy na druhy dopravy šetrnější k životnímu prostředí. |
| --- | --- |

106.

Žadatel musí prokázat dlouhodobou rentabilitu záměru. V této souvislosti je stanovena klesající výplata dotací během tříletého období provozní podpory. Zároveň musí žadatel prokázat příznivý vliv provozu linky kombinované dopravy, tj. skutečnost, že část dopravy bude i po ukončení podpory převedena ze silniční dopravy na druhy dopravy šetrnější k životnímu prostředí.

Absence narušení podmínek obchodu v rozporu se společným zájmem

| 107. | V současnosti nejsou v České republice provozovány téměř žádné služby kombinované dopravy, a možný dopad na obchod by proto byl pouze omezený. Hlavním cílem tohoto programu je zavést kontinentální linky kombinované dopravy, a nabídnout tak alternativu k přímé silniční dopravě. V současnosti neexistují v České republice žádné kontinentální linky, a konkurenční prostředí v tomto odvětví kombinované dopravy tudíž nemůže být narušeno. Tento podprogram navíc neumožňuje poskytnutí dotací na linky vedoucí do přístavů v Severním moři, do kterých již vedou linky kombinované dopravy z České republiky. |
| --- | --- |

107.

V současnosti nejsou v České republice provozovány téměř žádné služby kombinované dopravy, a možný dopad na obchod by proto byl pouze omezený. Hlavním cílem tohoto programu je zavést kontinentální linky kombinované dopravy, a nabídnout tak alternativu k přímé silniční dopravě. V současnosti neexistují v České republice žádné kontinentální linky, a konkurenční prostředí v tomto odvětví kombinované dopravy tudíž nemůže být narušeno. Tento podprogram navíc neumožňuje poskytnutí dotací na linky vedoucí do přístavů v Severním moři, do kterých již vedou linky kombinované dopravy z České republiky.

| 108. | Komise proto došla k závěru, že navrhovaná opatření podpory uvedená v podprogramu 3 lze považovat za slučitelná se Smlouvou o ES v souladu s čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy, pokud nenaruší podmínky obchodu způsobem odporujícím společnému zájmu. |
| --- | --- |

108.

Komise proto došla k závěru, že navrhovaná opatření podpory uvedená v podprogramu 3 lze považovat za slučitelná se Smlouvou o ES v souladu s čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy, pokud nenaruší podmínky obchodu způsobem odporujícím společnému zájmu.

4.   Pochybnosti Komise, pokud jde o slučitelnost se Smlouvou v případě podpor na speciální železniční vozy pro kombinovanou dopravu

| 109. | Komise má pochybnosti o tom, zda lze podporu na nákup některých typů železničních vozů pro kombinovanou dopravu prohlásit za slučitelnou se Smlouvou. Možnosti schválit státní podporu na kolejová vozidla je třeba věnovat zvláštní pozornost, zejména s ohledem na riziko, že tato podpora může v závislosti na povaze dotčeného majetku odpovídat provozní podpoře, k níž je Komise zvláště restriktivní. |
| --- | --- |

109.

Komise má pochybnosti o tom, zda lze podporu na nákup některých typů železničních vozů pro kombinovanou dopravu prohlásit za slučitelnou se Smlouvou. Možnosti schválit státní podporu na kolejová vozidla je třeba věnovat zvláštní pozornost, zejména s ohledem na riziko, že tato podpora může v závislosti na povaze dotčeného majetku odpovídat provozní podpoře, k níž je Komise zvláště restriktivní.

| 110. | S ohledem na politiku Komise v oblasti podpory kombinované dopravy by však opatření mohlo být považováno za slučitelné na základě čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy, zejména pokud by bylo kromě prohlášení českých orgánů zajištěno, že tyto vozy lze použít pouze k provozu kombinované dopravy, a nikoli k běžné železniční dopravě. V této fázi nemá Komise k dispozici dostatek informací, aby mohla s konečnou platností určit, zda tyto vozy lze používat pouze a výhradně v rámci služby kombinované dopravy. |
| --- | --- |

110.

S ohledem na politiku Komise v oblasti podpory kombinované dopravy by však opatření mohlo být považováno za slučitelné na základě čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy, zejména pokud by bylo kromě prohlášení českých orgánů zajištěno, že tyto vozy lze použít pouze k provozu kombinované dopravy, a nikoli k běžné železniční dopravě. V této fázi nemá Komise k dispozici dostatek informací, aby mohla s konečnou platností určit, zda tyto vozy lze používat pouze a výhradně v rámci služby kombinované dopravy.

| 111. | Podporu na nákup kolejových vozidel, která nejsou vyhrazena výlučně pro kombinovanou dopravu, by jinak bylo možné prohlásit za slučitelnou, pokud by příjemci této podpory byly pouze malé či střední podniky. V čl. 4 odst. 5 nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům (27) se povoluje podpora investic do železničních vozů pro MSP. Míra podpory stanovená v čl. 4 odst. 2 přitom činí 15 % v případě malých a 7,5 % v případě středních podniků. K uplatnění těchto ustanovení by Komise potřebovala ujištění o tom, že by na toto opatření měly nárok pouze malé a střední podniky v rámci uvedených procentuálních prahů. |
| --- | --- |

111.

Podporu na nákup kolejových vozidel, která nejsou vyhrazena výlučně pro kombinovanou dopravu, by jinak bylo možné prohlásit za slučitelnou, pokud by příjemci této podpory byly pouze malé či střední podniky. V čl. 4 odst. 5 nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům (27) se povoluje podpora investic do železničních vozů pro MSP. Míra podpory stanovená v čl. 4 odst. 2 přitom činí 15 % v případě malých a 7,5 % v případě středních podniků. K uplatnění těchto ustanovení by Komise potřebovala ujištění o tom, že by na toto opatření měly nárok pouze malé a střední podniky v rámci uvedených procentuálních prahů.

5.   Rozhodnutí

| 112. | Komise se proto rozhodla:






  — | vyzvat Českou republiku postupem podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES, aby podala své připomínky a poskytla veškeré informace, které by mohly pomoci vyhodnotit danou investiční podporu na železniční vozy, které mají být použity v kombinované dopravě; |
| --- | --- | --- |

112.

Komise se proto rozhodla:

—

vyzvat Českou republiku postupem podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES, aby podala své připomínky a poskytla veškeré informace, které by mohly pomoci vyhodnotit danou investiční podporu na železniční vozy, které mají být použity v kombinované dopravě;

| — | považovat zbývající část oznámených opatření podpory za slučitelné se Smlouvou na základě čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES a nevznášet námitky. |
| --- | --- |

—

považovat zbývající část oznámených opatření podpory za slučitelné se Smlouvou na základě čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES a nevznášet námitky.

| 113. | S ohledem na výše uvedené úvahy vyzývá Komise Českou republiku postupem podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES, aby podala své připomínky a poskytla veškeré informace, které by mohly pomoci vyhodnotit danou podporu/opatření, do jednoho měsíce od obdržení tohoto dopisu. Komise vyzývá orgány Vaší země, aby kopii tohoto dopisu neprodleně zaslaly potenciálnímu příjemci podpory. |
| --- | --- |

113.

S ohledem na výše uvedené úvahy vyzývá Komise Českou republiku postupem podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES, aby podala své připomínky a poskytla veškeré informace, které by mohly pomoci vyhodnotit danou podporu/opatření, do jednoho měsíce od obdržení tohoto dopisu. Komise vyzývá orgány Vaší země, aby kopii tohoto dopisu neprodleně zaslaly potenciálnímu příjemci podpory.

| 114. | Komise by ráda České republice připomněla, že čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES má odkladný účinek, a ráda by ji upozornila na článek 14 nařízení Rady (ES) č. 659/1999, který stanoví, že veškerou protiprávní podporu musí příjemce navrátit. |
| --- | --- |

114.

Komise by ráda České republice připomněla, že čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES má odkladný účinek, a ráda by ji upozornila na článek 14 nařízení Rady (ES) č. 659/1999, který stanoví, že veškerou protiprávní podporu musí příjemce navrátit.

| 115. | Komise tímto Českou republiku upozorňuje, že uvědomí zainteresované strany zveřejněním tohoto dopisu a jeho stručného shrnutí v Úředním věstníku Evropské unie. Uvědomí také zainteresované strany ze států ESVO, které jsou signatáři Dohody o EHP, zveřejněním oznámení v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie a bude informovat Kontrolní úřad ESVO zasláním kopie tohoto dopisu. Všechny tyto zainteresované strany budou vyzvány, aby podaly své připomínky do jednoho měsíce od data zveřejnění daného dopisu či oznámení.“ |
| --- | --- |

115.

Komise tímto Českou republiku upozorňuje, že uvědomí zainteresované strany zveřejněním tohoto dopisu a jeho stručného shrnutí v Úředním věstníku Evropské unie. Uvědomí také zainteresované strany ze států ESVO, které jsou signatáři Dohody o EHP, zveřejněním oznámení v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie a bude informovat Kontrolní úřad ESVO zasláním kopie tohoto dopisu. Všechny tyto zainteresované strany budou vyzvány, aby podaly své připomínky do jednoho měsíce od data zveřejnění daného dopisu či oznámení.“

---

(1)  EGT L 10, 13.1.2001, s. 33.

1

(2)  Sdělení Ministerstva zahraničních věcí č. 77/2004 Sb.m.s, ve znění pozdějších předpisů, kterým se vyhlašují opravy ‚Přílohy A – Všeobecná ustanovení a ustanovení týkající se nebezpečných látek a předmětů‘ a ‚Přílohy B – Ustanovení o dopravních prostředcích a o přepravě‘ Evropské dohody o mezinárodní silniční přepravě nebezpečných věcí (ADR).

2

(3)  Vyhláška č. 53/1962 Sb., ministra dopravy a spojů ze dne 1. června 1962 o změně Přílohy 1 (Předpisy o látkách a předmětech vyloučených z přepravy nebo připuštěných k přepravě za zvláštních podmínek – RID) k Mezinárodní úmluvě o přepravě zboží po železnicích (CIM), ve znění pozdějších předpisů.

3

(4)  Evropská dohoda o mezinárodní přepravě nebezpečných věcí po vnitrozemských vodních cestách – Dohoda ADN, sjednaná v Ženevě dne 26. května 2000 (dosud nebyla ratifikována).

4

(5)  Směrnice Rady 71/304/EHS, směrnice Rady 89/665/EHS, směrnice Rady 92/13/EHS, směrnice Rady 92/50/EHS, směrnice Rady 93/36/EHS, směrnice Rady 93/37/EHS, směrnice Rady 93/38/EHS, směrnice Evropského parlamentu a Rady 97/52/ES, směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/4/ES.

5

V současné době se připravuje nový zákon o veřejných zakázkách, který je ve fázi druhého čtení v Poslanecké sněmovně. Do uvedeného zákona budou provedeny tyto směrnice: směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES.

(6)  Evropská dohoda o nejdůležitějších trasách mezinárodní kombinované dopravy a souvisejících objektech (AGTC) v rámci EHK OSN stanoví právní rámec pro rozvoj infrastruktury a služeb mezinárodní kombinované dopravy, zejména infrastruktury a služeb kombinované silniční a železniční dopravy, a pro zlepšení jejich efektivity. Dohoda AGTC vstoupila v platnost dnem 20. října 1993.

6

(7)  Viz zejména věc 730/79 Philip Morris v. Komise [1980] Sb. rozh. s. 2671, bod 11; věc C-53/00 Ferring [2001] Sb. rozh. s. I-9067, bod 21; a věc C-372/97 Itálie v. Komise, [2004] Sb. rozh. s. I-3679, bod 44.

7

Philip Morris

Komise

Ferring

Itálie

Komise

(8)  Viz věc C-409/00 Španělsko v. Komise [2003] Sb. rozh. s. I-1487, bod 75.

8

Španělsko

Komise

(9)  Úř. věst. L 368, 17.12.1992, s. 38.

9

(10)

10

‚1. Tato směrnice se vztahuje na operace kombinované dopravy, aniž je dotčeno nařízení (EHS) č. 881/92 (5).

Pro účely této směrnice se ’kombinovanou dopravou’ rozumí přeprava zboží mezi členskými státy, kdy nákladní automobil, přívěs, návěs s tahačem i bez tahače, výměnná nástavba nebo kontejner o délce 20 a více stop využívá v počátečním a konečném úseku cesty silnici a ve zbývajícím úseku železniční nebo vnitrozemskou vodní dopravu nebo námořní dopravu, pokud tento úsek přesahuje vzdálenost 100 km vzdušnou čarou, a kdy počáteční nebo konečný úsek silniční dopravy je na cestě:

| — | mezi místem nakládky zboží a nejbližší železniční stanicí vhodnou k překládce v případě počátečního úseku a mezi nejbližší železniční stanicí vhodnou k překládce zboží a místem vykládky zboží v případě konečného úseku nebo, |
| --- | --- |

—

mezi místem nakládky zboží a nejbližší železniční stanicí vhodnou k překládce v případě počátečního úseku a mezi nejbližší železniční stanicí vhodnou k překládce zboží a místem vykládky zboží v případě konečného úseku nebo,

| — | v okruhu, který nepřesahuje 150 km vzdušnou čarou od vnitrozemského nebo námořního přístavu nakládky nebo vykládky.‘ |
| --- | --- |

—

v okruhu, který nepřesahuje 150 km vzdušnou čarou od vnitrozemského nebo námořního přístavu nakládky nebo vykládky.‘

(11)  V této oblasti viz zejména věc C-310/99 Itálie v. Komise [2002] Sb. rozh. s. I-2289, bod 84.

11

Itálie

Komise

(12)  Bílá kniha Evropská dopravní politika do roku 2010: čas rozhodnout. KOM(2001) 370.

12

Evropská dopravní politika do roku 2010: čas rozhodnout.

(13)  Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterým se stanoví druhý program ‚Marco Polo‘ pro poskytování finanční pomoci Společenství za účelem zlepšení vlivu systému nákladní dopravy na životní prostředí (‚Marco Polo II‘), KOM(2004)478 v konečném znění.

13

(14)  Viz Skupina na vysoké úrovni pro financování projektů transevropské dopravní sítě v rámci partnerství veřejného a soukromého sektoru, závěrečná zpráva, květen 1997, bod 25 a násl.; viz též rozhodnutí Komise ze dne 22. prosince 1998, N 517/98 – Spojené království, poznámka pod čarou č. 12.

14

Spojené království

(15)  Rozhodnutí Komise ze dne 14. září 2000, N 208/2000 – Nizozemsko (SOIT), Úř. věst. C 315, 4.11.2000; rozhodnutí Komise ze dne 15. listopadu 2000, N 755/99 – Itálie (provincie Bolzano – zákon č. 8/1998), Úř. věst. C 71, 3.3.2001, s. 19; rozhodnutí Komise ze dne 21. prosince 2000, N 815/A/99 – Itálie (region Piemont), Úř. věst. C 71, 3.3.2001, s. 20; rozhodnutí Komise ze dne 3. října 2002, N 406/02 Směrnice na podporu kombinované dopravy, Úř. věst. C 88, 12.4.2002, s. 16.

15

Nizozemsko (SOIT)

Itálie (provincie Bolzano – zákon č. 8/1998)

Itálie (region Piemont)

(16)  Viz rozhodnutí Komise ze dne 9. prosince 1998, N 598/98 – Nizozemsko, Úř. věst. C 29, 4.2.1999, s. 13; rozhodnutí Komise ze dne 8. července 1999, N 121/99 – Rakousko, Úř. věst. C 245, 28.8.1999, s. 2; rozhodnutí Komise ze dne 4. května 1999 – Itálie, Úř. věst. L 227, 28.8.1999, s. 12; rozhodnutí Komise ze dne 21. prosince 2000, N 508/99 – Itálie-Bolzano-Alto Adige – zákon č. 4/97, Úř. věst. C 71, 3.3.2001, s. 21.

16

Nizozemsko

Rakousko

Itálie

Itálie-Bolzano-Alto Adige – zákon č. 4/97

(17)  Viz rozhodnutí Komise ze dne 9. prosince 1998, N 598/98 – Nizozemsko, Úř. věst. C 29, 4.2.1999, s. 13; rozhodnutí Komise ze dne 8. července 1999, N 121/99 – Rakousko, Úř. věst. C 245, 28.8.1999, s. 2; rozhodnutí Komise ze dne 4. května 1999, C 21/98 – Itálie, Úř. věst. L 227, 28.8.1999, s. 12; rozhodnutí Komise ze dne 21. prosince 2000, N 508/99 – Itálie-Bolzano-Alto Adige – zákon č. 4/97, Úř. věst. C 71, 3.3.2001, s. 21; rozhodnutí Komise ze dne 15. listopadu 2000, N 755/99 – Itálie-provincie Bolzano – Alto Adige – zákon č. 8/98, odstavec 28, Úř. věst. C 71, 3.3.2001, s. 19; rozhodnutí Komise ze dne 8. září 2004, N 140/04 – Rakousko, odstavec 3, Úř. věst. C 126, 25.5.2005, s. 10; rozhodnutí Komise N 566/02 Belgie, odstavec 34, dosud nezveřejněno; rozhodnutí Komise N 238/04 – Německo, odstavec 62, Úř. věst. C 136, 3.6.2005, s. 43; rozhodnutí Komise N 833/01 Itálie – samosprávná provincie Trento, odstavec 41; rozhodnutí Komise N 134/01 Itálie - Friuli-Venezia-Giulia, odstavec 67, Úř. věst. C 311, 2003; rozhodnutí Komise ze dne 2. dubna 2005, 496/03 – Itálie, odstavec 27, dosud nezveřejněno; rozhodnutí Komise ze dne 25. ledna 2006, N 160/05 – Polsko, odstavec 27, dosud nezveřejněno; rozhodnutí Komise ze dne 26. října 1999, N 293/99 – Belgie (VIK), Úř. věst. C 55, 26.2.2000, s. 11.

17

Nizozemsko

Rakousko

Itálie

Itálie-Bolzano-Alto Adige – zákon č. 4/97

Itálie-provincie Bolzano – Alto Adige – zákon č. 8/98

Rakousko

Belgie

Německo

Itálie – samosprávná provincie Trento

Itálie - Friuli-Venezia-Giulia

Itálie

Polsko

Belgie (VIK)

(18)  Viz předcházející poznámka pod čarou.

18

(19)  N 121/99 – Rakousko – Směrnice na podporu kombinované dopravy – rozhodnuto 7. července 1999; rozhodnutí Komise ze dne 25. ledna 2006, N 160/05 – Polsko, odstavec 32, dosud nezveřejněno.

19

Polsko

(20)  Úř. věst. L 10, 13.1.2001, s. 20; nařízení ve znění nařízení Komise (ES) č. 363/2004 ze dne 25. února 2004.

20

(21)  Rozhodnutí Komise ze dne 15. listopadu 2000, N 755/99 – Itálie-provincie Bolzano-Alto Adige – zákon č. 8/98, odstavec 28, Úř. věst. C 71, 3.3.2001, s. 36; rozhodnutí Komise ze dne 8. září 2004, N 140/04 – Rakousko, odstavec 3, Úř. věst. C 126, 25.5.2005, s. 37; rozhodnutí Komise ze dne 2. dubna 2005, 496/03 – Itálie, odstavec 58, dosud nezveřejněno.

21

Itálie-provincie Bolzano-Alto Adige – zákon č. 8/98

Rakousko

Itálie

(22)  Viz následující oddíl 4.

22

(23)  Bílá kniha ‚Evropská dopravní politika pro rok 2010: čas rozhodnout‘, KOM(2001) 370.

23

(24)  Viz zejména rozhodnutí o zahájení řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES v případech C 2/97 ze dne 20. ledna 1997 (Úř. věst. C 93, 22.3.1997) a C 21/98 ze dne 4. května 1999 (Úř. věst. C 227, 28.8.1999).

24

(25)  Viz Pokyny Společenství ke státní podpoře na ochranu životního prostředí (Úř. věst. C 72, 10.3.1994); Pokyny Společenství k vnitrostátní regionální podpoře (Úř. věst. C 74, 10.3.1998); Pokyny Společenství pro státní podporu v zemědělském odvětví (Úř. věst. C 28, 1.1.2000).

25

(26)  N 206/2003 – Spojené království – Grant pro vodní nákladní dopravu (WFG) – rozhodnutí Komise ze dne 20. dubna 2004; N 810/02 – Itálie – Program podpory pro železniční nákladní dopravu – článek 38 zákona č. 166 ze dne 1. srpna 2002 – rozhodnutí Komise ze dne 10. prosince 2003; C 65/2000 – Francie – Podpora na zavádění námořních linek na krátkou vzdálenost – rozhodnutí Komise z února 2002; N 238/2004 Německý režim podpory na financování nového provozu kombinované dopravy, Úř. věst. C 136, 3.6.2005, s. 43.

26

(27)  Úř. věst. L 10, 13.1.2001, s. 33.

27

---

| 28.6.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 150/47 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 150/47

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.4253 – Bridgepoint/Limoni)

Ärendet kan komma att behandlas enligt förenklat förfarande

(2006/C 150/06)

(Text av betydelse för EES)

| 1. | Kommissionen mottog den 16 juni 2006 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1) genom vilken företaget Bridgepoint Europe III som tillhör Bridgepoint Captial Group Ltd-gruppen (”Bridgepoint”, Förenade kungariket) förvärvar, på det sätt som avses i artikel 3.1 b i förordningen, fullständig kontroll över företaget Limoni Holdings SpA och dess dotterbolag (”Liomoni”, Italien) genom förvärv av aktier. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 16 juni 2006 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1) genom vilken företaget Bridgepoint Europe III som tillhör Bridgepoint Captial Group Ltd-gruppen (”Bridgepoint”, Förenade kungariket) förvärvar, på det sätt som avses i artikel 3.1 b i förordningen, fullständig kontroll över företaget Limoni Holdings SpA och dess dotterbolag (”Liomoni”, Italien) genom förvärv av aktier.

| 2. | De berörda företagens affärsverksamheter är följande:






  — | Bridgepoint: ett privat kapitalinvesteringsföretag som investerar i företag som är aktiva i ett brett urval av industriella sektorer i och utanför EU; |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagens affärsverksamheter är följande:

—

Bridgepoint: ett privat kapitalinvesteringsföretag som investerar i företag som är aktiva i ett brett urval av industriella sektorer i och utanför EU;

| — | Limoni: parti- och detaljförsäljning av parfym och kosmetika i Italien, Kroatien och Slovenia. |
| --- | --- |

—

Limoni: parti- och detaljförsäljning av parfym och kosmetika i Italien, Kroatien och Slovenia.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda transaktionen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med förbehållet att ett slutligt beslut fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att behandlas i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2). |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda transaktionen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med förbehållet att ett slutligt beslut fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att behandlas i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

| 4. | Kommissionen uppmanar berörd tredje part att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna skall ha inkommit till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 2964301 eller 2967244) eller per post med angivande av referensnummer COMP/M.4253 – Bridgepoint/Limoni till:





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registratorskontoret ”Företagskoncentrationer och -fusioner” |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Kommissionen uppmanar berörd tredje part att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna skall ha inkommit till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 2964301 eller 2967244) eller per post med angivande av referensnummer COMP/M.4253 – Bridgepoint/Limoni till:

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registratorskontoret ”Företagskoncentrationer och -fusioner”

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  EGT L 24, 29.1.2004, s. 1.

(2)  EGT C 56, 5.3.2005, s. 32.

---

| 28.6.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 150/48 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 150/48

---

Kommissionens meddelande i enlighet med förfarandet i artikel 4.1 a i rådets förordning (EEG) nr 2408/92

Införande av allmän trafikplikt beträffande regelbunden lufttrafik inom Italien

(2006/C 150/07)

(Text av betydelse för EES)

I enlighet med artikel 4.1 a i rådets förordning (EEG) nr 2408/92 av den 23 juli 1992 om EG-lufttrafikföretags tillträde till flyglinjer inom gemenskapen, har Italiens regering, med beaktande av de beslut som fattades vid det möte som organiserades av regionen Sicilien, beslutat att införa allmän trafikplikt med avseende på regelbunden lufttrafik på följande linjer.

1.   Aktuella linjer

| | Trapani-Rom t/r |
| --- | --- |

Trapani-Rom t/r

| | Trapani – Cagliari t/r |
| --- | --- |

Trapani – Cagliari t/r

| | Trapani – Bari t/r |
| --- | --- |

Trapani – Bari t/r

| | Trapani – Milano t/r |
| --- | --- |

Trapani – Milano t/r

Enligt bilaga II till förordning (EEG) nr 2408/92 avser destinationen Rom flygplatserna Rom/Fiumicino och Rom/Ciampino, medan destinationen Milano avser flygplatserna Milano/Linate, Milano/Malpensa och Bergamo/Orio al Serio.

| 1.1. | I enlighet med artikel 9 i rådets förordning (EEG) nr 95/93 av den 18 januari 1993 om gemensamma regler för fördelning av ankomst- och avgångstider vid gemenskapens flygplatser, i dess lydelse enligt förordning 793/2004, får de behöriga organen reservera vissa ankomst- och avgångstider för sådan trafik som avses här. |
| --- | --- |

1.1.

I enlighet med artikel 9 i rådets förordning (EEG) nr 95/93 av den 18 januari 1993 om gemensamma regler för fördelning av ankomst- och avgångstider vid gemenskapens flygplatser, i dess lydelse enligt förordning 793/2004, får de behöriga organen reservera vissa ankomst- och avgångstider för sådan trafik som avses här.

| 1.2. | För att de mål som satts upp för den allmänna trafikplikten skall kunna uppnås kontrollerar ENAC att de lufttrafikföretag som kommer att trafikera linjen har den struktur som krävs och att de uppfyller gällande minimikrav. |
| --- | --- |

1.2.

För att de mål som satts upp för den allmänna trafikplikten skall kunna uppnås kontrollerar ENAC att de lufttrafikföretag som kommer att trafikera linjen har den struktur som krävs och att de uppfyller gällande minimikrav.

2.   Den allmänna trafikplikten innebär följande:

2.1   Minsta turtäthet:

| a. | Trapani-Rom t/r
  Minst två tur-och-retur-resor om dagen året om. |
| --- | --- |

a.

Trapani-Rom t/r

Minst två tur-och-retur-resor om dagen året om.

| b. | Trapani – Cagliari t/r
  Minst en tur-och-retur-resa om dagen året om. |
| --- | --- |

b.

Trapani – Cagliari t/r

Minst en tur-och-retur-resa om dagen året om.

| c. | Trapani – Bari t/r
  Minst fem tur-och-retur-resor per vecka året om. |
| --- | --- |

c.

Trapani – Bari t/r

Minst fem tur-och-retur-resor per vecka året om.

| d. | Trapani – Milano t/r
  Minst en tur-och-retur-resa om dagen året om. |
| --- | --- |

d.

Trapani – Milano t/r

Minst en tur-och-retur-resa om dagen året om.

Samtliga platser på varje flygplan måste erbjudas till försäljning.

2.2.   Tidtabeller

På linjen Trapani-Rom skall det finnas följande avgångar:

| — | En avgång mellan kl. 06.00 och 09.00 |
| --- | --- |

—

En avgång mellan kl. 06.00 och 09.00

| — | En avgång mellan kl. 18.00 och 21.00 |
| --- | --- |

—

En avgång mellan kl. 18.00 och 21.00

På linjerna Trapani-Milano och Trapani-Cagliari skall det finnas följande avgångar:

| — | En avgång mellan kl. 06.00 och 09.00 |
| --- | --- |

—

En avgång mellan kl. 06.00 och 09.00

På linjen Trapani-Bari skall det under de fem dagar i veckan då linjen trafikeras finnas följande avgångar:

| — | En avgång mellan kl. 06.00 och 09.00 |
| --- | --- |

—

En avgång mellan kl. 06.00 och 09.00

På linjen Rom-Trapani skall det finnas följande avgångar:

| — | En avgång mellan kl. 06.00 och 09.00 |
| --- | --- |

—

En avgång mellan kl. 06.00 och 09.00

| — | En avgång mellan kl. 18.00 och 21.00 |
| --- | --- |

—

En avgång mellan kl. 18.00 och 21.00

På linjerna Milano-Trapani och Cagliari-Trapani skall det finnas följande avgångar:

| — | En avgång mellan kl. 18.00 och 21.00 |
| --- | --- |

—

En avgång mellan kl. 18.00 och 21.00

På linjen Bari-Trapani skall det under de fem dagar i veckan då linjen trafikeras finnas följande avgångar:

| — | En avgång mellan kl. 18.00 och 21.00 |
| --- | --- |

—

En avgång mellan kl. 18.00 och 21.00

2.3.   Flygplanstyp och kapacitet

På linjerna Trapani-Rom t/r, Trapani-Bari t/r och Trapani-Milano t/r skall trafiken bedrivas med flygplan med en kapacitet på minst 120 platser per flygning.

På linjen Trapani-Cagliari t/r skall trafiken bedrivas med tvåmotoriga turboprop- eller turbojetplan utrustade med tryckkabin och med en kapacitet på minst 44 platser per flygning.

Om det av marknadsmässiga skäl skulle visa sig nödvändigt skall kapaciteten ökas genom att det införs ytterligare avgångar, dock utan någon extra ersättning och till samma biljettpriser som de som anges i punkt 2.4.

Det lufttrafikföretag som accepterar att bedriva regelbunden lufttrafik på ovannämnda linje förbinder sig att vidta alla de åtgärder som krävs för att underlätta transporten av personer med funktionshinder eller nedsatt rörlighet på de flygplan som används, förutom i fall då det av säkerhetsskäl kan vara motiverat att neka ombordstigning.

2.4.   Biljettpriser

| a) | Biljettpriserna för enkel resa på följande linjer får högst uppgå till följande belopp:






  Trapani-Rom | 60 EUR |
| --- | --- | --- |
| Trapani-Cagliari | 60 EUR |
| Trapani-Bari | 50 EUR |
| Trapani-Milano | 75 EUR |

a)

Biljettpriserna för enkel resa på följande linjer får högst uppgå till följande belopp:

Trapani-Rom

60 EUR

Trapani-Cagliari

60 EUR

Trapani-Bari

50 EUR

Trapani-Milano

75 EUR

Samtliga priser är exklusive moms och flygplatsskatter och avgifter. Ingen typ av påslag får förekomma.

Det ska finnas ett system för försäljning och distribution av biljetter som är helt gratis och inte medför några ytterligare påslag för passagerarna.

De biljettpriser som anges i punkt 1 skall gälla för samtliga passagerare på de aktuella linjerna.

| b) | De behöriga organen skall varje år göra en översyn av dessa maximipriser, på grundval av föregående års inflation enligt den italienska statistiska centralbyråns (ISTAT/FOI) konsumentprisindex. Ändringar skall meddelas samtliga trafikföretag som bedriver trafik på de berörda linjerna samt Europeiska gemenskapernas kommission för offentliggörande i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

b)

De behöriga organen skall varje år göra en översyn av dessa maximipriser, på grundval av föregående års inflation enligt den italienska statistiska centralbyråns (ISTAT/FOI) konsumentprisindex. Ändringar skall meddelas samtliga trafikföretag som bedriver trafik på de berörda linjerna samt Europeiska gemenskapernas kommission för offentliggörande i Europeiska unionens officiella tidning.

| c) | Om det under det första eller andra halvåret konstateras att den genomsnittliga euro/dollarkursen eller bränslekostnaderna ändrats med mer än 5 % skall biljettpriserna justeras i proportion till den registrerade ändringen av bränslekostnaderna, i förhållande till deras andel av trafikföretagets driftskostnader.
  Eventuella ändringar av biljettpriserna genomförs varje halvår av ministern för infrastruktur och transporter i samråd med presidenten för regionen Sicilien på grundval av en utredning som en gemensam teknisk kommitté, bestående av en representant för det italienska luftfartsverket ENAC och en representant för regionen Sicilien, genomför efter att ha inhämtat upplysningar från de lufttrafikföretag som trafikerar de berörda linjerna.
  Eventuella ändringar träder i kraft vid ingången av nästa halvår.
  Ändringarna skall meddelas samtliga trafikföretag som bedriver trafik på de berörda linjerna samt Europeiska gemenskapernas kommission för offentliggörande i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

c)

Om det under det första eller andra halvåret konstateras att den genomsnittliga euro/dollarkursen eller bränslekostnaderna ändrats med mer än 5 % skall biljettpriserna justeras i proportion till den registrerade ändringen av bränslekostnaderna, i förhållande till deras andel av trafikföretagets driftskostnader.

Eventuella ändringar av biljettpriserna genomförs varje halvår av ministern för infrastruktur och transporter i samråd med presidenten för regionen Sicilien på grundval av en utredning som en gemensam teknisk kommitté, bestående av en representant för det italienska luftfartsverket ENAC och en representant för regionen Sicilien, genomför efter att ha inhämtat upplysningar från de lufttrafikföretag som trafikerar de berörda linjerna.

Eventuella ändringar träder i kraft vid ingången av nästa halvår.

Ändringarna skall meddelas samtliga trafikföretag som bedriver trafik på de berörda linjerna samt Europeiska gemenskapernas kommission för offentliggörande i Europeiska unionens officiella tidning.

2.5.   Kontinuitet

För att en oavbruten, regelbunden och punktlig trafik skall kunna garanteras måste det lufttrafikföretag som godtar den allmänna trafikplikten uppfylla följande krav:

| — | Trafiken på linjen skall garanteras under minst 12 månader i följd och trafikföretaget skall lämna minst sex månaders varsel vid inställande av driften. |
| --- | --- |

—

Trafiken på linjen skall garanteras under minst 12 månader i följd och trafikföretaget skall lämna minst sex månaders varsel vid inställande av driften.

| — | Trafikföretaget skall vad gäller förhållandet till kunderna iaktta principerna i stadgan om flygpassagerares rättigheter för att säkra att man iakttar gällande bestämmelser i nationell och internationell lagstiftning samt i EU-lagstiftningen. |
| --- | --- |

—

Trafikföretaget skall vad gäller förhållandet till kunderna iaktta principerna i stadgan om flygpassagerares rättigheter för att säkra att man iakttar gällande bestämmelser i nationell och internationell lagstiftning samt i EU-lagstiftningen.

| — | Trafikföretaget skall ställa en säkerhet för att garantera att trafiken bedrivs korrekt och utan avbrott. Säkerheten skall uppgå till minst 800 000 euro och skall ställas i form av en försäkringsgaranti, till förmån för ENAC (Ente Nazionale dell'Aviazione Civile), som kan använda den till att säkra fullgörandet av den allmänna trafikplikten. |
| --- | --- |

—

Trafikföretaget skall ställa en säkerhet för att garantera att trafiken bedrivs korrekt och utan avbrott. Säkerheten skall uppgå till minst 800 000 euro och skall ställas i form av en försäkringsgaranti, till förmån för ENAC (Ente Nazionale dell'Aviazione Civile), som kan använda den till att säkra fullgörandet av den allmänna trafikplikten.

| — | Trafikföretaget skall utföra minst 98 % av det planerade antalet flygningar varje år, varvid, utom i fall av force majeure, antalet flygningar som ställs in av skäl som direkt kan tillskrivas trafikföretaget inte får uppgå till mer än 2 %. |
| --- | --- |

—

Trafikföretaget skall utföra minst 98 % av det planerade antalet flygningar varje år, varvid, utom i fall av force majeure, antalet flygningar som ställs in av skäl som direkt kan tillskrivas trafikföretaget inte får uppgå till mer än 2 %.

| — | Trafikföretaget skall betala tillsynsmyndigheten 3 000 euro i böter för varje inställd flygning som överstiger taket på 2 %. De intäkter som erhålls på detta sätt skall anslås till finansieringen av åtgärder för att förbättra förbindelserna mellan Sicilien och fastlandet. |
| --- | --- |

—

Trafikföretaget skall betala tillsynsmyndigheten 3 000 euro i böter för varje inställd flygning som överstiger taket på 2 %. De intäkter som erhålls på detta sätt skall anslås till finansieringen av åtgärder för att förbättra förbindelserna mellan Sicilien och fastlandet.

---

| 28.6.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 150/51 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 150/51

---

STATLIGT STÖD – POLEN

Statligt stöd nr C 49/2005 (f.d. N 233/2005) – Omstruktureringsstöd till Chemobudowa Kraków S.A.

Uppmaning att inkomma med synpunkter enligt artikel 88.2 i EG-fördraget

(2006/C 150/08)

(Text av betydelse för EES)

Genom den skrivelse, daterad den 21.12.2005, som återges på det giltiga språket på de sidor som följer på denna sammanfattning, underrättade kommissionen Polen om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget avseende ovannämnda stöd.

Berörda parter kan inom en månad från dagen för offentliggörandet av denna sammanfattning och den därpå följande skrivelsen inkomma med sina synpunkter. Synpunkterna skall sändas till följande adress:

| Europeiska kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för statligt stöd |
| SPA 3, 6/5 |
| B-1049 Bryssel |
| Fax: (32-2) 296 12 42 |

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för statligt stöd

SPA 3, 6/5

B-1049 Bryssel

Fax: (32-2) 296 12 42

Synpunkterna kommer att meddelas Polen. Den berörda part som inkommer med synpunkter kan skriftligen begära konfidentiell behandling av sin identitet, med angivande av skälen för begäran.

SAMMANFATTNING

FÖRFARANDE

Genom en skrivelse av den 29 april 2005 anmälde de polska myndigheterna två stödåtgärder till förmån för Chemobudowa i syfte att genomföra en omstrukturering. Senare upptäcktes det att ytterligare stödåtgärder hade beviljats under omstruktureringsperioden. Kommissionen hyser tvivel på att dessa utgör statligt stöd. Två av dessa beviljades efter anslutningen utan att ha anmälts och kan därmed anses utgöra olagligt stöd.

BESKRIVNING AV STÖDMOTTAGAREN OCH OMSTRUKTURERINGEN

ChK är moderbolag till Capital Group. Gruppen består av två företag: Chemobudowa Kraków och Towarzystwo Budownictwa Społecznego Krak-System S.A. Det är ett stort företag som bildades 1949. Under 2004 hade det 919 anställda, av vilka 343 arbetade i företagets utländska filialer (Tjeckien och Tyskland).

De två anmälda stödåtgärderna består av ett lån på 10 miljoner polska zloty (2,57 miljoner euro) och ett uppskov med offentliga skulder på 693 000 polska zloty (ungefär 178 000 euro) som skall avbetalas i delbelopp. Ett hypotekslån på fastigheter har ställts som säkerhet för lånet, vilket har värderats till 17,35 miljoner polska zloty (ungefär 4,46 miljoner euro).

De polska myndigheterna har också informerat kommissionen om ungefär 18 statliga stödåtgärder som beviljats ChK under perioden december 2001 – maj 2004. Polen gör gällande att delar av dem utgör stöd av mindre betydelse och resten uppfyller principen om en privat investerare i en marknadsekonomi. Två av dessa stödåtgärder beviljades efter anslutningen utan att ha anmälts.

Den omstruktureringsperiod som fastställts i den anmälda omstruktureringsplanen är 2003–2005. Men, enligt de polska myndigheterna började företagets svårigheter redan under 2002, då ChK gjorde en nettoförlust på 6,5 miljoner polska zloty (1,625 miljoner euro). De polska myndigheterna bekräftade att viss organisatorisk omstrukturering inleddes redan under det fjärde kvartalet 2002. I verkligheten inleddes omstruktureringsperioden därmed under 2002.

Bortsett från den ekonomiska omstruktureringen inkluderar omstruktureringsplanen särskilt en omstrukturering av tillgångar som består av en försäljning av tillgångar, en organisatorisk omstrukturering med en decentralisering av sättet att leverera tjänster och med fokusering på byggmarknaden, som åsidosätter alla sekundära verksamheter, och en omstrukturering av arbetskraften i avsikt att kontraktsanställa fler, då en stor del av ChK:s arbete är säsongsbetonat.

BEDÖMNING

Kommissionen behöver klargöra om de 18 stödåtgärder som anges ovan utgör statligt stöd då den, för att bedöma förenligheten för de stödåtgärder som beviljats efter anslutningen, måste beakta alla stödåtgärder som beviljats i samband med gällande omstrukturering, för att se till att stödet begränsas till vad som är absolut nödvändigt. Eftersom två av de 18 stödåtgärderna beviljades efter anslutningen kommer dessa att inkluderas i bedömningen av om stödåtgärderna är förenliga med den gemensamma marknaden. Kommissionen har bedömt stödet mot bakgrund av 2004 års riktlinjer om undsättnings- och omstruktureringsstöd för företag i svårigheter.

Kommissionen har beslutat att inleda förfarandet enligt artikel 88.2 i EG-fördraget, då den betvivlar att alla villkor för att godkänna omstruktureringsstödet är uppfyllda, och särskilt att

| — | omstruktureringsplanen leder till ett återupprättande av stödmottagarens långsiktiga lönsamhet, eftersom omstruktureringen huvudsakligen avser en ekonomisk omstrukturering, |
| --- | --- |

—

omstruktureringsplanen leder till ett återupprättande av stödmottagarens långsiktiga lönsamhet, eftersom omstruktureringen huvudsakligen avser en ekonomisk omstrukturering,

| — | stödmottagarens egna bidrag för att täcka omstruktureringskostnaderna var betydande, men kommissionen saknar tillräcklig information om dess ursprung, |
| --- | --- |

—

stödmottagarens egna bidrag för att täcka omstruktureringskostnaderna var betydande, men kommissionen saknar tillräcklig information om dess ursprung,

| — | företaget är berättigat till omstruktureringsstöd då stödmottagaren under 2004 klarade av att generera ett rörelseresultat på 5,4 miljoner polska zloty (1,388 miljoner euro). |
| --- | --- |

—

företaget är berättigat till omstruktureringsstöd då stödmottagaren under 2004 klarade av att generera ett rörelseresultat på 5,4 miljoner polska zloty (1,388 miljoner euro).

Polen ombads att lämna kompletterande upplysningar för att skingra dessa tvivel.

SJÄLVA SKRIVELSEN

„Komisja pragnie poinformować Polskę, że po zbadaniu informacji przekazanych przez polskie władze w sprawie wspomnianego wyżej środka pomocy postanowiła wszcząć procedurę przewidzianą w art. 88 ust. 2 Traktatu WE.

I.   PROCEDURA

| 1) | Planowana pomoc na rzecz spółki Chemobudowa Kraków S.A. (»ChK« lub »beneficjent«), przedsiębiorstwa budowlanego należącego do Państwa, zgłoszona została Komisji pismem z dnia 29 kwietnia 2005 r., zarejestrowanym w dniu 2 maja 2005 r. Dnia 20 czerwca 2005 r. Komisja wezwała Polskę do przedłożenia brakujących dokumentów. Dokumenty te dostarczone zostały w piśmie z dnia 9 sierpnia 2005 r., zarejestrowanym dnia 11 sierpnia 2005 r. Komisja wezwała do udzielenia dalszych informacji w piśmie z dnia 15 września 2005 r., na które Polska odpowiedziała pismem z dnia 26 października, zarejestrowanym 27 października 2005 r. |
| --- | --- |

1)

Planowana pomoc na rzecz spółki Chemobudowa Kraków S.A. (»ChK« lub »beneficjent«), przedsiębiorstwa budowlanego należącego do Państwa, zgłoszona została Komisji pismem z dnia 29 kwietnia 2005 r., zarejestrowanym w dniu 2 maja 2005 r. Dnia 20 czerwca 2005 r. Komisja wezwała Polskę do przedłożenia brakujących dokumentów. Dokumenty te dostarczone zostały w piśmie z dnia 9 sierpnia 2005 r., zarejestrowanym dnia 11 sierpnia 2005 r. Komisja wezwała do udzielenia dalszych informacji w piśmie z dnia 15 września 2005 r., na które Polska odpowiedziała pismem z dnia 26 października, zarejestrowanym 27 października 2005 r.

II.   OPIS

1.   Odnośne przedsiębiorstwo

| 2) | ChK jest dużym przedsiębiorstwem utworzonym 1949 r. W 2004 r. firma zatrudniała 919 pracowników, z czego 343 osoby pracowały w zagranicznych oddziałach (w Republice Czeskiej i Niemczech). |
| --- | --- |

2)

ChK jest dużym przedsiębiorstwem utworzonym 1949 r. W 2004 r. firma zatrudniała 919 pracowników, z czego 343 osoby pracowały w zagranicznych oddziałach (w Republice Czeskiej i Niemczech).

| 3) | ChK jest spółką matką Grupy Kapitałowej Chemobudowa Kraków. Grupa składa się z dwóch spółek:






  1. | ChK, beneficjenta środków będących przedmiotem niniejszej decyzji; |
| --- | --- | --- |

3)

ChK jest spółką matką Grupy Kapitałowej Chemobudowa Kraków. Grupa składa się z dwóch spółek:

1.

ChK, beneficjenta środków będących przedmiotem niniejszej decyzji;

| 2. | Towarzystwa Budownictwa Społecznego Krak-System S.A. (»TBS«), w którym ChK posiada 78 % udziałów. Działalność spółki obejmuje budowanie domów mieszkalnych na zasadach najmu. Według polskich władz obroty firmy są nieznaczne, a zyski w całości przeznaczane są na działalność własną, natomiast statut spółki nie przewiduje korzystania z praw do dywidendy przez ChK. |
| --- | --- |

2.

Towarzystwa Budownictwa Społecznego Krak-System S.A. (»TBS«), w którym ChK posiada 78 % udziałów. Działalność spółki obejmuje budowanie domów mieszkalnych na zasadach najmu. Według polskich władz obroty firmy są nieznaczne, a zyski w całości przeznaczane są na działalność własną, natomiast statut spółki nie przewiduje korzystania z praw do dywidendy przez ChK.

| 4) | W latach dziewięćdziesiątych pracownicy ChK podjęli działania zmierzające do prywatyzacji przedsiębiorstwa. W tym celu przeprowadzono trzy wyceny przedprywatyzacyjne. Ze względu na brak zainteresowania ze strony inwestorów żaden z projektów prywatyzacyjnych nie został zrealizowany. |
| --- | --- |

4)

W latach dziewięćdziesiątych pracownicy ChK podjęli działania zmierzające do prywatyzacji przedsiębiorstwa. W tym celu przeprowadzono trzy wyceny przedprywatyzacyjne. Ze względu na brak zainteresowania ze strony inwestorów żaden z projektów prywatyzacyjnych nie został zrealizowany.

| 5) | Beneficjent posiada 0,13 % udziału w polskim rynku budowlanym. Posiada oddziały w Niemczech oraz Republice Czeskiej, które generują 42 % sprzedaży. |
| --- | --- |

5)

Beneficjent posiada 0,13 % udziału w polskim rynku budowlanym. Posiada oddziały w Niemczech oraz Republice Czeskiej, które generują 42 % sprzedaży.

2.   Trudności beneficjenta

| 6) | Według polskich władz trudności beneficjenta rozpoczęły się w 2002 r., kiedy to spółka ChK odnotowała stratę netto w wysokości 6,5 mln PLN (1,67 mln EUR (1)). |
| --- | --- |

6)

Według polskich władz trudności beneficjenta rozpoczęły się w 2002 r., kiedy to spółka ChK odnotowała stratę netto w wysokości 6,5 mln PLN (1,67 mln EUR (1)).

| 7) | W 2003 r. strata netto ChK wyniosła 1,9 mln PLN (0,488 mln EUR). Natomiast w roku 2004 beneficjent osiągnął zysk netto w wysokości 1,7 mln PLN (0,437 mln EUR). Jednakże, według najnowszych informacji przekazanych przez polskie władze (pismo z dnia 26 października), w 2006 r. beneficjent, wbrew pierwotnym przewidywaniom, nie będzie w stanie odzyskać długoterminowej rentowności. |
| --- | --- |

7)

W 2003 r. strata netto ChK wyniosła 1,9 mln PLN (0,488 mln EUR). Natomiast w roku 2004 beneficjent osiągnął zysk netto w wysokości 1,7 mln PLN (0,437 mln EUR). Jednakże, według najnowszych informacji przekazanych przez polskie władze (pismo z dnia 26 października), w 2006 r. beneficjent, wbrew pierwotnym przewidywaniom, nie będzie w stanie odzyskać długoterminowej rentowności.

| 8) | W 2003 r. obroty ChK osiągnęły poziom 126,7 mln PLN (32,6 mln EUR). Dla porównania, w roku 2001 sprzedaż spółki osiągnęła wartość 178,6 mln PLN (45,9 mln EUR). |
| --- | --- |

8)

W 2003 r. obroty ChK osiągnęły poziom 126,7 mln PLN (32,6 mln EUR). Dla porównania, w roku 2001 sprzedaż spółki osiągnęła wartość 178,6 mln PLN (45,9 mln EUR).

| 9) | Zdaniem polskich władz kapitał obrotowy ChK ma wartość ujemną, [...]. Trudności ze spłatą zobowiązań publicznoprawnych uniemożliwiają spółce branie udziału w przetargach publicznych, które zazwyczaj stanowią znaczną część działalności spółki. Jako główne przyczyny trudności beneficjenta polskie władze wymieniają:






  — | kryzys na rynku budowlanym: |
| --- | --- | --- |

9)

Zdaniem polskich władz kapitał obrotowy ChK ma wartość ujemną, [...]. Trudności ze spłatą zobowiązań publicznoprawnych uniemożliwiają spółce branie udziału w przetargach publicznych, które zazwyczaj stanowią znaczną część działalności spółki. Jako główne przyczyny trudności beneficjenta polskie władze wymieniają:

—

kryzys na rynku budowlanym:

| — | restrykcyjną politykę banków uznających sektor budowlany za branżę wysokiego ryzyka; |
| --- | --- |

—

restrykcyjną politykę banków uznających sektor budowlany za branżę wysokiego ryzyka;

| — | brak ochrony przed konkurentami zagranicznymi, którzy zlecają realizację poszczególnych etapów projektów budowlanych podwykonawcom działającym w warunkach silnej konkurencji. Podwykonawcy — zdaniem polskich władz — stosują »ceny dumpingowe«. |
| --- | --- |

—

brak ochrony przed konkurentami zagranicznymi, którzy zlecają realizację poszczególnych etapów projektów budowlanych podwykonawcom działającym w warunkach silnej konkurencji. Podwykonawcy — zdaniem polskich władz — stosują »ceny dumpingowe«.

3.   Restrukturyzacja

Plan oraz okres restrukturyzacji

| 10) | Zgłoszony plan restrukturyzacji przewiduje okres restrukturyzacji na lata 2003-2005. Jednakże trudności ChK rozpoczęły się już w 2002 r., a polskie władze potwierdziły, że pierwsze działania restrukturyzacyjne podjęto już w czwartym kwartale 2002 r. Komisja rozumie zatem, że okres restrukturyzacji rozpoczął się w rzeczywistości w 2002 r. Ponadto, jak wskazano powyżej, beneficjent, wbrew wcześniejszym przewidywaniom, najwyraźniej nie będzie w stanie odzyskać długoterminowej rentowności w 2006 r. Dlatego też polskie władze uważają, że okres restrukturyzacji być może będzie musiał zostać przedłużony poza zgłoszony wcześniej rok 2005. |
| --- | --- |

10)

Zgłoszony plan restrukturyzacji przewiduje okres restrukturyzacji na lata 2003-2005. Jednakże trudności ChK rozpoczęły się już w 2002 r., a polskie władze potwierdziły, że pierwsze działania restrukturyzacyjne podjęto już w czwartym kwartale 2002 r. Komisja rozumie zatem, że okres restrukturyzacji rozpoczął się w rzeczywistości w 2002 r. Ponadto, jak wskazano powyżej, beneficjent, wbrew wcześniejszym przewidywaniom, najwyraźniej nie będzie w stanie odzyskać długoterminowej rentowności w 2006 r. Dlatego też polskie władze uważają, że okres restrukturyzacji być może będzie musiał zostać przedłużony poza zgłoszony wcześniej rok 2005.

| 11) | Głównym elementem planu restrukturyzacji jest restrukturyzacja finansowa, na którą składa się 77 % łącznych kosztów restrukturyzacji. Beneficjent zamierza wykorzystać większą część (około 90 %) zgłoszonej pomocy państwa na pokrycie naliczonych zobowiązań krótkoterminowych. |
| --- | --- |

11)

Głównym elementem planu restrukturyzacji jest restrukturyzacja finansowa, na którą składa się 77 % łącznych kosztów restrukturyzacji. Beneficjent zamierza wykorzystać większą część (około 90 %) zgłoszonej pomocy państwa na pokrycie naliczonych zobowiązań krótkoterminowych.

| 12) | Środki na restrukturyzację zatrudnienia obejmują zarówno redukcję liczby pracowników jak i zmianę ich statusu prawnego, czyli zwiększenie liczby pracowników zatrudnionych na czas określony, a to ze względu na fakt, że przeważająca część prac ChK ma charakter sezonowy. Tak więc liczba pracowników zatrudnionych na czas nieokreślony zmniejszyła się z 921 w 2002 r. do 565 w czerwcu 2005 r., co stanowi spadek o 39 %. |
| --- | --- |

12)

Środki na restrukturyzację zatrudnienia obejmują zarówno redukcję liczby pracowników jak i zmianę ich statusu prawnego, czyli zwiększenie liczby pracowników zatrudnionych na czas określony, a to ze względu na fakt, że przeważająca część prac ChK ma charakter sezonowy. Tak więc liczba pracowników zatrudnionych na czas nieokreślony zmniejszyła się z 921 w 2002 r. do 565 w czerwcu 2005 r., co stanowi spadek o 39 %.

| 13) | Uzasadniając ograniczoną restrukturyzację majątku, spółka podkreśla brak popytu na oferowane składniki majątku. Jednakże spółce udało się sprzedać 6 składników majątku o wartości 13,94 mln PLN (3,58 mln EUR). Według informacji podanych przez polskie władze, na dzień 20 października 2005 r. spółka ChK nadal posiadała majątek o wartości 8,965 mln PLN (2,30 mln EUR), który nie jest konieczny do prowadzenia przez nią działalności operacyjnej. |
| --- | --- |

13)

Uzasadniając ograniczoną restrukturyzację majątku, spółka podkreśla brak popytu na oferowane składniki majątku. Jednakże spółce udało się sprzedać 6 składników majątku o wartości 13,94 mln PLN (3,58 mln EUR). Według informacji podanych przez polskie władze, na dzień 20 października 2005 r. spółka ChK nadal posiadała majątek o wartości 8,965 mln PLN (2,30 mln EUR), który nie jest konieczny do prowadzenia przez nią działalności operacyjnej.

| 14) | Planuje się przeznaczenie 1 mln PLN na inwestycje w systemy deskowań, co powinno podnieść produktywność spółki oraz jakość produktów. |
| --- | --- |

14)

Planuje się przeznaczenie 1 mln PLN na inwestycje w systemy deskowań, co powinno podnieść produktywność spółki oraz jakość produktów.

| 15) | Restrukturyzacja organizacyjna obejmuje decentralizację sposobu świadczenia usług oraz skoncentrowanie działalności na rynku budowlanym, przy rezygnacji ze wszystkich pozostałych działalności. |
| --- | --- |

15)

Restrukturyzacja organizacyjna obejmuje decentralizację sposobu świadczenia usług oraz skoncentrowanie działalności na rynku budowlanym, przy rezygnacji ze wszystkich pozostałych działalności.

Koszty restrukturyzacji

| 16) | Koszty restrukturyzacji podano w Tabeli 1 poniżej.
  Tabela 1. Koszty restrukturyzacji | Specyfikacja | Koszty restrukturyzacji (w tys. PLN) | w % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Restrukturyzacja finansowa | 34 349,0 | 77,0 |
| 2. | Restrukturyzacja zatrudnienia | 3 870,9 | 8,3 |
| — | Szkolenia |

16)

Koszty restrukturyzacji podano w Tabeli 1 poniżej.

Tabela 1. Koszty restrukturyzacji

Specyfikacja

Koszty restrukturyzacji (w tys. PLN)

w %

1.

Restrukturyzacja finansowa

34 349,0

77,0

2.

Restrukturyzacja zatrudnienia

3 870,9

8,3

—

Szkolenia

228,7

| — | Wypłata odpraw |
| --- | --- |

—

Wypłata odpraw

3 522,9

| — | Szkolenia objęte Ustawą o zatrudnieniu z 1994 r. |
| --- | --- |

—

Szkolenia objęte Ustawą o zatrudnieniu z 1994 r.

119,3

3.

Restrukturyzacja majątku

2 725,0

6,0

4.

Restrukturyzacja produktów

2 463,4

5,6

5.

Restrukturyzacja organizacyjna

1 355,0

3,0

| — | Koszty controllingu |
| --- | --- |

—

Koszty controllingu

1 355,0

6.

Łącznie

44 763,3

100,0

| 17) | Restrukturyzacja finansowa obejmuje:






  — | zobowiązania wobec Państwowego Funduszu Rehabilitacji Osób Niepełnosprawnych (PFRON) w kwocie 693 000 PLN (178 000 EUR); |
| --- | --- | --- |

17)

Restrukturyzacja finansowa obejmuje:

—

zobowiązania wobec Państwowego Funduszu Rehabilitacji Osób Niepełnosprawnych (PFRON) w kwocie 693 000 PLN (178 000 EUR);

| — | zobowiązania naliczone na dzień 30 czerwca 2004 r. w kwocie 12,975 mln PLN (3,33 mln EUR); |
| --- | --- |

—

zobowiązania naliczone na dzień 30 czerwca 2004 r. w kwocie 12,975 mln PLN (3,33 mln EUR);

| — | krótkoterminowe zobowiązania publiczne oraz handlowe naliczone w okresie 2003-2004 w kwocie 12,363 mln PLN (3,18 mln EUR). |
| --- | --- |

—

krótkoterminowe zobowiązania publiczne oraz handlowe naliczone w okresie 2003-2004 w kwocie 12,363 mln PLN (3,18 mln EUR).

| 18) | Ponadto Komisja stwierdza, że beneficjent podjął dalsze działania w ramach restrukturyzacji finansowej (patrz punkt 25), które nie zostały zgłoszone Komisji, a które obejmują zobowiązania, odroczone lub rozłożone na raty, w kwocie 8,437 mln PLN (2,17 mln EUR). |
| --- | --- |

18)

Ponadto Komisja stwierdza, że beneficjent podjął dalsze działania w ramach restrukturyzacji finansowej (patrz punkt 25), które nie zostały zgłoszone Komisji, a które obejmują zobowiązania, odroczone lub rozłożone na raty, w kwocie 8,437 mln PLN (2,17 mln EUR).

| 19) | Natomiast restrukturyzacja kosztów zatrudnienia obejmuje między innymi cztery środki, które nie zostały zgłoszone Komisji (patrz punkt 25), a których wartość wynosi 119 280 PLN (30 663 EUR). |
| --- | --- |

19)

Natomiast restrukturyzacja kosztów zatrudnienia obejmuje między innymi cztery środki, które nie zostały zgłoszone Komisji (patrz punkt 25), a których wartość wynosi 119 280 PLN (30 663 EUR).

| 20) | Restrukturyzacja majątku obejmuje koszty sprzedaży majątku oraz koszty inwestycji. Restrukturyzacja organizacyjna obejmuje między innymi koszty systemu controllingu. Ponadto restrukturyzacja produktów obejmuje koszty certyfikacji, marketingu oraz systemu deskowań. |
| --- | --- |

20)

Restrukturyzacja majątku obejmuje koszty sprzedaży majątku oraz koszty inwestycji. Restrukturyzacja organizacyjna obejmuje między innymi koszty systemu controllingu. Ponadto restrukturyzacja produktów obejmuje koszty certyfikacji, marketingu oraz systemu deskowań.

| 21) | Spółka po raz pierwszy zwróciła się o pomoc państwa w czerwcu 2003 r. Jednak ze względu na opóźnienia administracyjne oraz problemy z notyfikacją w Polsce (np. zmianą organu udzielającego pomocy), pomoc została zgłoszona Komisji dopiero w maju 2005 r. Zgodnie z założeniami określonymi w planie restrukturyzacji spółka spodziewała się otrzymać zgłoszoną pożyczkę w wysokości 10 mln PLN (2,57 mln EUR) w listopadzie 2004 r. Ponieważ pożyczka nie została jeszcze udzielona, wszystkie środki pochodzące ze sprzedaży majątku wykorzystano na potrzeby restrukturyzacji finansowej zamiast na inne środki restrukturyzacyjne, jak to wcześniej przewidywano w planie restrukturyzacji. Ponadto poziom naliczonych zobowiązań krótkoterminowych na koniec okresu restrukturyzacji będzie znaczny i spółka nie będzie w stanie pokryć ich ze środków własnych, w związku z czym konieczna będzie dalsza restrukturyzacja finansowa. |
| --- | --- |

21)

Spółka po raz pierwszy zwróciła się o pomoc państwa w czerwcu 2003 r. Jednak ze względu na opóźnienia administracyjne oraz problemy z notyfikacją w Polsce (np. zmianą organu udzielającego pomocy), pomoc została zgłoszona Komisji dopiero w maju 2005 r. Zgodnie z założeniami określonymi w planie restrukturyzacji spółka spodziewała się otrzymać zgłoszoną pożyczkę w wysokości 10 mln PLN (2,57 mln EUR) w listopadzie 2004 r. Ponieważ pożyczka nie została jeszcze udzielona, wszystkie środki pochodzące ze sprzedaży majątku wykorzystano na potrzeby restrukturyzacji finansowej zamiast na inne środki restrukturyzacyjne, jak to wcześniej przewidywano w planie restrukturyzacji. Ponadto poziom naliczonych zobowiązań krótkoterminowych na koniec okresu restrukturyzacji będzie znaczny i spółka nie będzie w stanie pokryć ich ze środków własnych, w związku z czym konieczna będzie dalsza restrukturyzacja finansowa.

Finansowanie restrukturyzacji

| 22) | Poniższa tabela przedstawia źródła finansowania restrukturyzacji w okresie 2002-2005.
  Tabela 2. Finansowanie restrukturyzacji







  Nr | Specyfikacja | Kwota (w tys. PLN) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Wkład własny | 25 632,8 |
| 1.1 | — | Sprzedaż majątku |

22)

Poniższa tabela przedstawia źródła finansowania restrukturyzacji w okresie 2002-2005.

Tabela 2. Finansowanie restrukturyzacji

Nr

Specyfikacja

Kwota (w tys. PLN)

1.

Wkład własny

25 632,8

1.1

—

Sprzedaż majątku

22 906,9

| — | Sprzedaż zrealizowana |
| --- | --- |

—

Sprzedaż zrealizowana

13 941,7

| — | Sprzedaż planowana |
| --- | --- |

—

Sprzedaż planowana

8 965,2

1.2

| — | Pozostałe deklarowane środki w ramach wkładu własnego |
| --- | --- |

—

Pozostałe deklarowane środki w ramach wkładu własnego

2 725,9

2.

Pomoc państwa

19 130,5

2.1

| — | Wartość zgłoszonej pomocy państwa |
| --- | --- |

—

Wartość zgłoszonej pomocy państwa

10 693,3

2.2

| — | Dodatkowe środki w ramach pomocy państwa przyznane w okresie restrukturyzacji |
| --- | --- |

—

Dodatkowe środki w ramach pomocy państwa przyznane w okresie restrukturyzacji

8 437,2

3.

Łącznie

44 763,3

Środki przyznane przez władze publiczne

| 23) | Polskie władze poinformowały o zamiarze przyznania dwóch środków na restrukturyzację ChK. Po pierwsze, beneficjent ma otrzymać pożyczkę w kwocie 10 mln PLN (2,57 mln EUR) od Agencji Rozwoju Przemysłu (ARP). Pożyczka ta jest zabezpieczona hipoteką na nieruchomościach wycenionych na 17,35 mln PLN (około 4,46 mln EUR). Po drugie, ChK zamierza skorzystać z faktu odroczenia zobowiązań wobec PFRON oraz rozłożenia spłaty na raty. Odroczona kwota wynosi 693 000 PLN (około 178 000 EUR). |
| --- | --- |

23)

Polskie władze poinformowały o zamiarze przyznania dwóch środków na restrukturyzację ChK. Po pierwsze, beneficjent ma otrzymać pożyczkę w kwocie 10 mln PLN (2,57 mln EUR) od Agencji Rozwoju Przemysłu (ARP). Pożyczka ta jest zabezpieczona hipoteką na nieruchomościach wycenionych na 17,35 mln PLN (około 4,46 mln EUR). Po drugie, ChK zamierza skorzystać z faktu odroczenia zobowiązań wobec PFRON oraz rozłożenia spłaty na raty. Odroczona kwota wynosi 693 000 PLN (około 178 000 EUR).

| 24) | Podstawą prawną pożyczki jest Ustawa o komercjalizacji i prywatyzacji z 30 sierpnia 1996 r. (2). Podstawą prawną dla odroczenia zobowiązań wobec PFRON jest Ustawa o rehabilitacji zawodowej i społecznej oraz zatrudnianiu osób niepełnosprawnych z 27 sierpnia 1997 r. |
| --- | --- |

24)

Podstawą prawną pożyczki jest Ustawa o komercjalizacji i prywatyzacji z 30 sierpnia 1996 r. (2). Podstawą prawną dla odroczenia zobowiązań wobec PFRON jest Ustawa o rehabilitacji zawodowej i społecznej oraz zatrudnianiu osób niepełnosprawnych z 27 sierpnia 1997 r.

| 25) | Oprócz powyższych zgłoszonych środków polskie władze poinformowały Komisję o 18 środkach na rzecz ChK przyznanych w okresie od grudnia 2001 r. do maja 2004 r. Według polskich władz wartość nominalna tych środków wynosi 8,511 mln PLN (2,19 mln EUR). Polska wnosi, aby środków tych nie traktować jako pomoc państwa z następujących powodów:






  A. | 6 środków pomocy przyznanych w okresie od grudnia 2001 r. do listopada 2002 r. stanowiły refundacje przyznane na mocy Ustawy o zatrudnieniu z 1994 r. w wysokości 119 280 PLN (30 663 EUR). Polska utrzymuje, że jest to zgodne z zasadą de minimis. |
| --- | --- | --- |

25)

Oprócz powyższych zgłoszonych środków polskie władze poinformowały Komisję o 18 środkach na rzecz ChK przyznanych w okresie od grudnia 2001 r. do maja 2004 r. Według polskich władz wartość nominalna tych środków wynosi 8,511 mln PLN (2,19 mln EUR). Polska wnosi, aby środków tych nie traktować jako pomoc państwa z następujących powodów:

A.

6 środków pomocy przyznanych w okresie od grudnia 2001 r. do listopada 2002 r. stanowiły refundacje przyznane na mocy Ustawy o zatrudnieniu z 1994 r. w wysokości 119 280 PLN (30 663 EUR). Polska utrzymuje, że jest to zgodne z zasadą de minimis.

| B. | 5 środków w kwocie 1,5 mln PLN (0,39 mln EUR) stanowiły odroczenia spłaty kredytów oraz uzgodnienia dotyczące rozłożenia płatności na raty. Polska twierdzi, że środki te nie stanowią pomocy państwa, ponieważ pozostają zgodne z zasadą wierzyciela prywatnego, a organa udzielające pomocy wyraziły zgodę na restrukturyzację tych zobowiązań w celu optymalizacji ich spłaty. Jeden ze środków został przyznany po akcesji, przy czym nie dokonano jego zgłoszenia. |
| --- | --- |

B.

5 środków w kwocie 1,5 mln PLN (0,39 mln EUR) stanowiły odroczenia spłaty kredytów oraz uzgodnienia dotyczące rozłożenia płatności na raty. Polska twierdzi, że środki te nie stanowią pomocy państwa, ponieważ pozostają zgodne z zasadą wierzyciela prywatnego, a organa udzielające pomocy wyraziły zgodę na restrukturyzację tych zobowiązań w celu optymalizacji ich spłaty. Jeden ze środków został przyznany po akcesji, przy czym nie dokonano jego zgłoszenia.

| C. | 7 środków pomocy w kwocie 6,8 mln PLN (1,75 mln EUR), z elementem pomocy wynoszącym, zgodnie z obliczeniami Polski, 229 100 PLN (58 000 EUR) stanowiły odroczenia spłaty kredytów oraz uzgodnienia dotyczące rozłożenia płatności na raty. Polska twierdzi, że środki te nie stanowią pomocy państwa, gdyż są one zgodne z zasadą de minimis. Jeden z tych środków został przyznany po akcesji, przy czym nie dokonano jego zgłoszenia. |
| --- | --- |

C.

7 środków pomocy w kwocie 6,8 mln PLN (1,75 mln EUR), z elementem pomocy wynoszącym, zgodnie z obliczeniami Polski, 229 100 PLN (58 000 EUR) stanowiły odroczenia spłaty kredytów oraz uzgodnienia dotyczące rozłożenia płatności na raty. Polska twierdzi, że środki te nie stanowią pomocy państwa, gdyż są one zgodne z zasadą de minimis. Jeden z tych środków został przyznany po akcesji, przy czym nie dokonano jego zgłoszenia.

| 26) | Pierwszy środek przyznany po akcesji w dniu 12 maja 2004 r. (ujęty powyżej w kategorii B) to rozłożenie na raty spłaty zobowiązania w kwocie 3,164 mln PLN (0,81 mln EUR) wobec Zakładu Ubezpieczeń Społecznych (dalej »ZUS«). Według polskich władz kwota pomocy wynosi 147 322 PLN (37 874 EUR). Polskie władze poinformowały, że umowa ta została unieważniona, gdyż spółka ChK nie dopełniła jej warunków. W rozumieniu komisji zobowiązanie, którego wspomniana umowa dotyczy, pozostaje niespłacone i jako takie zostało ujęte w ramach kosztów restrukturyzacji finansowej. |
| --- | --- |

26)

Pierwszy środek przyznany po akcesji w dniu 12 maja 2004 r. (ujęty powyżej w kategorii B) to rozłożenie na raty spłaty zobowiązania w kwocie 3,164 mln PLN (0,81 mln EUR) wobec Zakładu Ubezpieczeń Społecznych (dalej »ZUS«). Według polskich władz kwota pomocy wynosi 147 322 PLN (37 874 EUR). Polskie władze poinformowały, że umowa ta została unieważniona, gdyż spółka ChK nie dopełniła jej warunków. W rozumieniu komisji zobowiązanie, którego wspomniana umowa dotyczy, pozostaje niespłacone i jako takie zostało ujęte w ramach kosztów restrukturyzacji finansowej.

| 27) | Drugi środek przyznany po akcesji w dniu 20 maja 2004 r. (ujęty powyżej w kategorii C), został przyznany przez Naczelnika Małopolskiego Urzędu skarbowego i polega na rozłożeniu spłaty kwoty 280 000 PLN (71 979 EUR) na raty. Według polskich władz kwota tej pomocy wynosi 1 748 PLN (450 EUR). |
| --- | --- |

27)

Drugi środek przyznany po akcesji w dniu 20 maja 2004 r. (ujęty powyżej w kategorii C), został przyznany przez Naczelnika Małopolskiego Urzędu skarbowego i polega na rozłożeniu spłaty kwoty 280 000 PLN (71 979 EUR) na raty. Według polskich władz kwota tej pomocy wynosi 1 748 PLN (450 EUR).

Wkład własny beneficjenta w finansowanie restrukturyzacji

| 28) | Z dostępnych informacji wynika, że beneficjent pokrywa część wkładu własnego w finansowanie restrukturyzacji ze środków pochodzących ze sprzedaży majątku oraz częściowo z zysków uzyskanych w okresie restrukturyzacji. Na obecnym etapie Komisja nie posiada informacji na temat ewentualnych innych źródeł wkładu własnego beneficjenta w finansowanie restrukturyzacji. |
| --- | --- |

28)

Z dostępnych informacji wynika, że beneficjent pokrywa część wkładu własnego w finansowanie restrukturyzacji ze środków pochodzących ze sprzedaży majątku oraz częściowo z zysków uzyskanych w okresie restrukturyzacji. Na obecnym etapie Komisja nie posiada informacji na temat ewentualnych innych źródeł wkładu własnego beneficjenta w finansowanie restrukturyzacji.

III.   OCENA

1.   Zakres kompetencji Komisji

| 29) | Środki pomocy, które przyznane zostały przed przystąpieniem Polski do UE, a które nie mają zastosowania po przystąpieniu, nie mogą być badane przez Komisję zgodnie z procedurami ustanowionymi w art. 88 Traktatu WE, ani też w ramach tzw. mechanizmu przejściowego, ustanowionego w załączniku IV.3 do aktu przystąpienia. Komisja nie jest zobowiązana ani upoważniona do kontroli zgodności takich środków z zasadami rynku wewnętrznego. Uważa się, że właściwym kryterium dla ustalenia momentu przyznania pomocy jest prawnie wiążący akt prawny, na mocy którego właściwe organy krajowe przyznają pomoc (3). Równoznaczne z przyznaniem pomocy jest zatem zobowiązanie państwa, a nie jedynie przekazanie określonej kwoty. Uznaje się, że indywidualne środki nie mają zastosowania po przystąpieniu, jeśli dokładna kwota zaangażowania ze strony państwa znana jest w momencie przyznania pomocy lub w dniu przystąpienia. |
| --- | --- |

29)

Środki pomocy, które przyznane zostały przed przystąpieniem Polski do UE, a które nie mają zastosowania po przystąpieniu, nie mogą być badane przez Komisję zgodnie z procedurami ustanowionymi w art. 88 Traktatu WE, ani też w ramach tzw. mechanizmu przejściowego, ustanowionego w załączniku IV.3 do aktu przystąpienia. Komisja nie jest zobowiązana ani upoważniona do kontroli zgodności takich środków z zasadami rynku wewnętrznego. Uważa się, że właściwym kryterium dla ustalenia momentu przyznania pomocy jest prawnie wiążący akt prawny, na mocy którego właściwe organy krajowe przyznają pomoc (3). Równoznaczne z przyznaniem pomocy jest zatem zobowiązanie państwa, a nie jedynie przekazanie określonej kwoty. Uznaje się, że indywidualne środki nie mają zastosowania po przystąpieniu, jeśli dokładna kwota zaangażowania ze strony państwa znana jest w momencie przyznania pomocy lub w dniu przystąpienia.

| 30) | Jeśli natomiast środki przyznane przed przystąpieniem, niemające już zastosowania po akcesji, stanowią część tego samego planu restrukturyzacji, co środki przyznane po akcesji, należy je uwzględnić w ocenie zgodności środków przyznanych po przystąpieniu. |
| --- | --- |

30)

Jeśli natomiast środki przyznane przed przystąpieniem, niemające już zastosowania po akcesji, stanowią część tego samego planu restrukturyzacji, co środki przyznane po akcesji, należy je uwzględnić w ocenie zgodności środków przyznanych po przystąpieniu.

| 31) | Na podstawie informacji przekazanych przez polskie władze Komisja wnioskuje, że 16 spośród 18 środków opisanych w punkcie 25 przyznano przed przystąpieniem i dlatego środki te nie mają zastosowania po akcesji. Zatem Komisja nie jest ani zobowiązana, ani upoważniona do ich zbadania. |
| --- | --- |

31)

Na podstawie informacji przekazanych przez polskie władze Komisja wnioskuje, że 16 spośród 18 środków opisanych w punkcie 25 przyznano przed przystąpieniem i dlatego środki te nie mają zastosowania po akcesji. Zatem Komisja nie jest ani zobowiązana, ani upoważniona do ich zbadania.

| 32) | Jeśli chodzi o pozostałe dwa ze wspomnianych 18 środków, które szczegółowo opisano w punktach 26 i 27, Komisja stwierdza, że zostały one przyznane po akcesji bez zgody Komisji, a zatem należy je traktować jako nową, bezprawną pomoc. W związku z faktem, że umowa, o której mowa w punkcie 26, została unieważniona, Komisja wyraża wątpliwość co do tego, czy dalsze istnienie zobowiązania nie oznacza, że występuje tu element pomocy państwa. |
| --- | --- |

32)

Jeśli chodzi o pozostałe dwa ze wspomnianych 18 środków, które szczegółowo opisano w punktach 26 i 27, Komisja stwierdza, że zostały one przyznane po akcesji bez zgody Komisji, a zatem należy je traktować jako nową, bezprawną pomoc. W związku z faktem, że umowa, o której mowa w punkcie 26, została unieważniona, Komisja wyraża wątpliwość co do tego, czy dalsze istnienie zobowiązania nie oznacza, że występuje tu element pomocy państwa.

| 33) | Podsumowując, Komisja jest upoważniona do oceny dwóch zgłoszonych środków, opisanych w punkcie 23 oraz dwóch środków, o których mowa w punktach 26 i 27. |
| --- | --- |

33)

Podsumowując, Komisja jest upoważniona do oceny dwóch zgłoszonych środków, opisanych w punkcie 23 oraz dwóch środków, o których mowa w punktach 26 i 27.

| 34) | Aby jednak poddać ocenie zgodność czterech wskazanych powyżej środków, Komisja musi uwzględnić wszystkie środki pomocy przyznane w związku z obecną restrukturyzacją, zwłaszcza w celu określenia ograniczenia pomocy do niezbędnego minimum. Zatem Komisja musi ustalić, które z 16 środków przyznanych przed przystąpieniem i niemających zastosowania po akcesji






  — | przyznano w ramach obecnej restrukturyzacji i które |
| --- | --- | --- |

34)

Aby jednak poddać ocenie zgodność czterech wskazanych powyżej środków, Komisja musi uwzględnić wszystkie środki pomocy przyznane w związku z obecną restrukturyzacją, zwłaszcza w celu określenia ograniczenia pomocy do niezbędnego minimum. Zatem Komisja musi ustalić, które z 16 środków przyznanych przed przystąpieniem i niemających zastosowania po akcesji

—

przyznano w ramach obecnej restrukturyzacji i które

| — | stanowiły pomoc państwa. |
| --- | --- |

—

stanowiły pomoc państwa.

| 35) | Jeśli chodzi o pierwszy wymóg, Komisja uznaje, że dwa spośród wspomnianych 16 środków przyznano w 2001 r. (4), czyli przed rozpoczęciem okresu restrukturyzacji w 2002 r. (punkt 10). Zatem nie zostały one przyznane w ramach obecnej restrukturyzacji i dlatego nie będą uwzględnione w ogólnym pakiecie restrukturyzacyjnym. Pozostałych 14 środków przyznano w okresie od 2002 do 2004 r., kiedy spółka była już w trudnej sytuacji. Zgodnie z punktem 16 wytycznych wspólnotowych w sprawie pomocy państwa na ratowanie i restrukturyzację przedsiębiorstw znajdujących się w trudnej sytuacji z 2004 r. (5) (»wytyczne«), wszelka dalsza pomoc po opracowaniu i w czasie wdrażania planu restrukturyzacji lub likwidacji traktowana jest jako pomoc na restrukturyzację. |
| --- | --- |

35)

Jeśli chodzi o pierwszy wymóg, Komisja uznaje, że dwa spośród wspomnianych 16 środków przyznano w 2001 r. (4), czyli przed rozpoczęciem okresu restrukturyzacji w 2002 r. (punkt 10). Zatem nie zostały one przyznane w ramach obecnej restrukturyzacji i dlatego nie będą uwzględnione w ogólnym pakiecie restrukturyzacyjnym. Pozostałych 14 środków przyznano w okresie od 2002 do 2004 r., kiedy spółka była już w trudnej sytuacji. Zgodnie z punktem 16 wytycznych wspólnotowych w sprawie pomocy państwa na ratowanie i restrukturyzację przedsiębiorstw znajdujących się w trudnej sytuacji z 2004 r. (5) (»wytyczne«), wszelka dalsza pomoc po opracowaniu i w czasie wdrażania planu restrukturyzacji lub likwidacji traktowana jest jako pomoc na restrukturyzację.

| 36) | Pozostaje ustalić, czy tych 14 środków stanowi pomoc państwa, gdyż polskie władze twierdzą, że nie stanowią one pomocy państwa (patrz punkt 25). Zgodnie z powyższym (punkt 31) Komisja nie jest upoważniona do oceny zgodności środków przyznanych przed przystąpieniem i niemających zastosowania po akcesji. Pomimo to, Komisja musi być w stanie ustalić, czy te poprzednie środki — o ile są one elementem restrukturyzacji — stanowią pomoc państwa. |
| --- | --- |

36)

Pozostaje ustalić, czy tych 14 środków stanowi pomoc państwa, gdyż polskie władze twierdzą, że nie stanowią one pomocy państwa (patrz punkt 25). Zgodnie z powyższym (punkt 31) Komisja nie jest upoważniona do oceny zgodności środków przyznanych przed przystąpieniem i niemających zastosowania po akcesji. Pomimo to, Komisja musi być w stanie ustalić, czy te poprzednie środki — o ile są one elementem restrukturyzacji — stanowią pomoc państwa.

| 37) | Komisja wyraża wątpliwość co do tego, czy środki opisane w punkcie 25, kategoria B, można traktować jako niezawierające elementu pomocy powołując się na zasadę wierzyciela prywatnego. Komisja stwierdza, że środki te przyznano w okresie, w którym, jak wynika z dostępnych informacji, spółka doświadczała już trudności finansowych. Można zatem przypuszczać, że przekazanie zasobów państwowych stanowi pomoc państwa, chyba że zostanie udowodnione inaczej. Władze polskie do chwili obecnej nie przedstawiły żadnych dowodów potwierdzających fakt, że państwo działało w tym przypadku jako sumienny wierzyciel prywatny. Ponadto polskie władze przedłożyły kalkulacje dotyczące kwoty pomocy w ramach tych środków, co kłóci się ze stwierdzeniem, że środki te nie zawierały elementu pomocy. |
| --- | --- |

37)

Komisja wyraża wątpliwość co do tego, czy środki opisane w punkcie 25, kategoria B, można traktować jako niezawierające elementu pomocy powołując się na zasadę wierzyciela prywatnego. Komisja stwierdza, że środki te przyznano w okresie, w którym, jak wynika z dostępnych informacji, spółka doświadczała już trudności finansowych. Można zatem przypuszczać, że przekazanie zasobów państwowych stanowi pomoc państwa, chyba że zostanie udowodnione inaczej. Władze polskie do chwili obecnej nie przedstawiły żadnych dowodów potwierdzających fakt, że państwo działało w tym przypadku jako sumienny wierzyciel prywatny. Ponadto polskie władze przedłożyły kalkulacje dotyczące kwoty pomocy w ramach tych środków, co kłóci się ze stwierdzeniem, że środki te nie zawierały elementu pomocy.

| 38) | Ponadto Komisja wyraża także wątpliwość co do tego, czy kwota pomocy w ramach środków określonych w punkcie 25, kategoria A i kategoria C została obliczona w sposób prawidłowy i co za tym idzie, czy środki te są zgodne z zasadą de minimis, a zatem nie zawierają elementu pomocy. Wartość nominalna tych środków wynosi 6,811 mln PLN (1,75 mln PLN), co znacznie przekracza pułap de minimis, którego wartość określono na 100 000 EUR w okresie trzech lat. Biorąc pod uwagę fakt, że spółka była w trudnej sytuacji w chwili przyznania środków, Komisja wyraża wątpliwość co do tego, czy kalkulacja elementu pomocy została wykonana w sposób prawidłowy. |
| --- | --- |

38)

Ponadto Komisja wyraża także wątpliwość co do tego, czy kwota pomocy w ramach środków określonych w punkcie 25, kategoria A i kategoria C została obliczona w sposób prawidłowy i co za tym idzie, czy środki te są zgodne z zasadą de minimis, a zatem nie zawierają elementu pomocy. Wartość nominalna tych środków wynosi 6,811 mln PLN (1,75 mln PLN), co znacznie przekracza pułap de minimis, którego wartość określono na 100 000 EUR w okresie trzech lat. Biorąc pod uwagę fakt, że spółka była w trudnej sytuacji w chwili przyznania środków, Komisja wyraża wątpliwość co do tego, czy kalkulacja elementu pomocy została wykonana w sposób prawidłowy.

| 39) | Podsumowując, Komisja wyraża wątpliwość, czy poprzednie środki opisane w punkcie 25, kategoria A (z wyłączeniem dwóch środków przyznanych w 2001 r.), B i C (z wyłączeniem dwóch środków przyznanych po przystąpieniu) nie zawierają elementu pomocy. Na podstawie aktualnie dostępnych informacji powinny one zostać ujęte w pakiecie restrukturyzacyjnym, zgodnie z wyjaśnieniami w punkcie 34 powyżej. |
| --- | --- |

39)

Podsumowując, Komisja wyraża wątpliwość, czy poprzednie środki opisane w punkcie 25, kategoria A (z wyłączeniem dwóch środków przyznanych w 2001 r.), B i C (z wyłączeniem dwóch środków przyznanych po przystąpieniu) nie zawierają elementu pomocy. Na podstawie aktualnie dostępnych informacji powinny one zostać ujęte w pakiecie restrukturyzacyjnym, zgodnie z wyjaśnieniami w punkcie 34 powyżej.

2.   Pomoc państwa w rozumieniu art. 87 ust. 1 Traktatu WE

| 40) | Artykuł 87 ust. 1 Traktatu WE stanowi, że wszelka pomoc przyznawana przez Państwo Członkowskie lub przy użyciu zasobów państwowych w jakiejkolwiek formie, która zakłóca lub grozi zakłóceniem konkurencji poprzez sprzyjanie niektórym przedsiębiorstwom lub produkcji niektórych towarów, jest niezgodna ze wspólnym rynkiem w zakresie, w jakim wpływa na wymianę handlową między Państwami Członkowskimi. |
| --- | --- |

40)

Artykuł 87 ust. 1 Traktatu WE stanowi, że wszelka pomoc przyznawana przez Państwo Członkowskie lub przy użyciu zasobów państwowych w jakiejkolwiek formie, która zakłóca lub grozi zakłóceniem konkurencji poprzez sprzyjanie niektórym przedsiębiorstwom lub produkcji niektórych towarów, jest niezgodna ze wspólnym rynkiem w zakresie, w jakim wpływa na wymianę handlową między Państwami Członkowskimi.

| 41) | Zarówno zgłoszone odroczenie jak i pożyczka, a także dwa niezgłoszone środki obejmują użycie zasobów państwowych. Co więcej, przynoszą one korzyści spółce, gdyż redukują jej koszty. Spółka ChK, będąc w trudnej sytuacji finansowej, nie uzyskałaby takiego finansowania w warunkach rynkowych. |
| --- | --- |

41)

Zarówno zgłoszone odroczenie jak i pożyczka, a także dwa niezgłoszone środki obejmują użycie zasobów państwowych. Co więcej, przynoszą one korzyści spółce, gdyż redukują jej koszty. Spółka ChK, będąc w trudnej sytuacji finansowej, nie uzyskałaby takiego finansowania w warunkach rynkowych.

| 42) | ChK działa na rynku budowlanym i posiada oddziały w innych Państwach Członkowskich UE. Tym samym spełnione jest kryterium dotyczące wpływu na wymianę handlową między Państwami Członkowskimi. |
| --- | --- |

42)

ChK działa na rynku budowlanym i posiada oddziały w innych Państwach Członkowskich UE. Tym samym spełnione jest kryterium dotyczące wpływu na wymianę handlową między Państwami Członkowskimi.

| 43) | W związku z powyższym te 4 środki uznaje się za pomoc państwa w rozumieniu art. 87 ust. 1 Traktatu WE. |
| --- | --- |

43)

W związku z powyższym te 4 środki uznaje się za pomoc państwa w rozumieniu art. 87 ust. 1 Traktatu WE.

3.   Wyłączenia na mocy art. 87 ust. 2 oraz art. 87 ust. 3 Traktatu WE

| 44) | Zwolnienia określone w art. 87 ust. 2 Traktatu WE nie mają zastosowania w omawianym przypadku. Jeśli chodzi o wyłączenia na mocy art. 87 ust. 3 Traktatu WE, biorąc pod uwagę fakt, że głównym celem pomocy jest przywrócenie długoterminowej rentowności przedsiębiorstwa znajdującego się w trudnej sytuacji, w tym wypadku można zastosować jedynie wyłączenie na mocy art. 87 ust. 3 pkt c) Traktatu WE, który dopuszcza pomoc państwa przeznaczoną na ułatwianie rozwoju niektórych działań gospodarczych, o ile nie zmienia ona warunków wymiany handlowej w zakresie sprzecznym ze wspólnym interesem. |
| --- | --- |

44)

Zwolnienia określone w art. 87 ust. 2 Traktatu WE nie mają zastosowania w omawianym przypadku. Jeśli chodzi o wyłączenia na mocy art. 87 ust. 3 Traktatu WE, biorąc pod uwagę fakt, że głównym celem pomocy jest przywrócenie długoterminowej rentowności przedsiębiorstwa znajdującego się w trudnej sytuacji, w tym wypadku można zastosować jedynie wyłączenie na mocy art. 87 ust. 3 pkt c) Traktatu WE, który dopuszcza pomoc państwa przeznaczoną na ułatwianie rozwoju niektórych działań gospodarczych, o ile nie zmienia ona warunków wymiany handlowej w zakresie sprzecznym ze wspólnym interesem.

3.1.   Wytyczne w sprawie pomocy na ratowanie i restrukturyzację

| 45) | Komisja oceni środki stanowiące nową pomoc oraz cały plan restrukturyzacji zgodnie z obowiązującymi wytycznymi w sprawie pomocy na ratowanie i restrukturyzację. Aktualne wytyczne wspólnotowe w sprawie pomocy państwa na ratowanie i restrukturyzację przedsiębiorstw znajdujących się w trudnej sytuacji (6) (»wytyczne«) weszły w życie dnia 10 października 2004 r. |
| --- | --- |

45)

Komisja oceni środki stanowiące nową pomoc oraz cały plan restrukturyzacji zgodnie z obowiązującymi wytycznymi w sprawie pomocy na ratowanie i restrukturyzację. Aktualne wytyczne wspólnotowe w sprawie pomocy państwa na ratowanie i restrukturyzację przedsiębiorstw znajdujących się w trudnej sytuacji (6) (»wytyczne«) weszły w życie dnia 10 października 2004 r.

| 46) | Przypadek ten zgłoszony został w dniu 2 maja 2005 r., zatem podlega on wytycznym z 2004 roku. |
| --- | --- |

46)

Przypadek ten zgłoszony został w dniu 2 maja 2005 r., zatem podlega on wytycznym z 2004 roku.

| 47) | Zgodnie z pkt 104 in fine wytycznych z 2004 r., Komisja ocenia zgodność bezprawnej pomocy przyznanej przed 1 października 2004 r. z wytycznymi obowiązującymi w momencie przyznawania pomocy. Jeśli zatem chodzi o dwa niezgłoszone środki przyznane w maju 2004 r. (patrz punkt 26 i 27), w ich przypadku zastosowanie powinny mieć wytyczne w sprawie pomocy na ratowanie i restrukturyzację z 1999 r. (7). |
| --- | --- |

47)

Zgodnie z pkt 104 in fine wytycznych z 2004 r., Komisja ocenia zgodność bezprawnej pomocy przyznanej przed 1 października 2004 r. z wytycznymi obowiązującymi w momencie przyznawania pomocy. Jeśli zatem chodzi o dwa niezgłoszone środki przyznane w maju 2004 r. (patrz punkt 26 i 27), w ich przypadku zastosowanie powinny mieć wytyczne w sprawie pomocy na ratowanie i restrukturyzację z 1999 r. (7).

| 48) | Nie przewiduje się jednak możliwości oceniania zgodności z prawem różnych środków w ramach tego samego pakietu restrukturyzacyjnego na podstawie dwóch różnych instrumentów prawnych. Komisja postanowiła zatem oprzeć swoją analizę na wytycznych z 2004 r. z następujących powodów. Po pierwsze, zgłoszenie zostało przekazane Komisji długo po wejściu w życie wytycznych z 2004 roku. W chwili zgłoszenia zarówno organ udzielający pomocy jak i beneficjent na pewno zdawali sobie sprawę z tego, że zgłoszenie będzie podlegać już nowym wytycznym. Po drugie, punkt 104 wytycznych z 2004 r. miał zagwarantować, że wytycznym z 2004 r. będzie podlegał cały pakiet restrukturyzacyjny, nawet gdyby część lub całość pomocy została przyznana niezgodnie z prawem po wejściu w życie wspomnianych wytycznych. Z treści samych wytycznych nie ma też możliwości wyciągnięcia wniosków przeciwnych, w szczególności takich, że intencją punktu 104 było zagwarantowanie, że pakiet restrukturyzacyjny będzie podlegał poprzednim wytycznym, gdyby część lub całość pomocy została przyznana niezgodnie z prawem w okresie obowiązywania tychże wytycznych. Ponadto, poniżej wyrażone wątpliwości związane z wytycznymi z 2004 r. występowałyby również w przypadku, gdyby ocenę przeprowadzono na podstawie wytycznych z 1999 r. |
| --- | --- |

48)

Nie przewiduje się jednak możliwości oceniania zgodności z prawem różnych środków w ramach tego samego pakietu restrukturyzacyjnego na podstawie dwóch różnych instrumentów prawnych. Komisja postanowiła zatem oprzeć swoją analizę na wytycznych z 2004 r. z następujących powodów. Po pierwsze, zgłoszenie zostało przekazane Komisji długo po wejściu w życie wytycznych z 2004 roku. W chwili zgłoszenia zarówno organ udzielający pomocy jak i beneficjent na pewno zdawali sobie sprawę z tego, że zgłoszenie będzie podlegać już nowym wytycznym. Po drugie, punkt 104 wytycznych z 2004 r. miał zagwarantować, że wytycznym z 2004 r. będzie podlegał cały pakiet restrukturyzacyjny, nawet gdyby część lub całość pomocy została przyznana niezgodnie z prawem po wejściu w życie wspomnianych wytycznych. Z treści samych wytycznych nie ma też możliwości wyciągnięcia wniosków przeciwnych, w szczególności takich, że intencją punktu 104 było zagwarantowanie, że pakiet restrukturyzacyjny będzie podlegał poprzednim wytycznym, gdyby część lub całość pomocy została przyznana niezgodnie z prawem w okresie obowiązywania tychże wytycznych. Ponadto, poniżej wyrażone wątpliwości związane z wytycznymi z 2004 r. występowałyby również w przypadku, gdyby ocenę przeprowadzono na podstawie wytycznych z 1999 r.

3.2.   Uprawnienie firmy do otrzymania z pomocy

| 49) | Zgodnie z wytycznymi przedsiębiorstwo znajduje się w trudnej sytuacji, jeżeli nie jest w stanie odzyskać rentowności jedynie przy użyciu własnych środków lub też środków zgromadzonych od akcjonariuszy bądź w wyniku zaciągnięcia kredytów. Wytyczne określają także typowe oznaki charakterystyczne dla takich przedsiębiorstw, jak np. rosnące straty oraz spadek obrotów. |
| --- | --- |

49)

Zgodnie z wytycznymi przedsiębiorstwo znajduje się w trudnej sytuacji, jeżeli nie jest w stanie odzyskać rentowności jedynie przy użyciu własnych środków lub też środków zgromadzonych od akcjonariuszy bądź w wyniku zaciągnięcia kredytów. Wytyczne określają także typowe oznaki charakterystyczne dla takich przedsiębiorstw, jak np. rosnące straty oraz spadek obrotów.

| 50) | Obroty spółki spadły z 178,6 mln PLN (około 45,9 mln EUR) w 2001 r. do 126,7 mln PLN (około 32,6 mln EUR) w 2003 r., co stanowi spadek o 29 %. W 2003 r. spółka ChK odnotowała stratę netto w wysokości 1,9 mln PLN (0,488 mln EUR). Jak wspomniano w pkt 9, kapitał obrotowy spółki na początku restrukturyzacji, czyli w 2002 r., stanowił wielkość ujemną, [...]. |
| --- | --- |

50)

Obroty spółki spadły z 178,6 mln PLN (około 45,9 mln EUR) w 2001 r. do 126,7 mln PLN (około 32,6 mln EUR) w 2003 r., co stanowi spadek o 29 %. W 2003 r. spółka ChK odnotowała stratę netto w wysokości 1,9 mln PLN (0,488 mln EUR). Jak wspomniano w pkt 9, kapitał obrotowy spółki na początku restrukturyzacji, czyli w 2002 r., stanowił wielkość ujemną, [...].

| 51) | Według polskich władz sytuacja ekonomiczna grupy kapitałowej nie pozwala jej na sfinansowanie restrukturyzacji ChK (będącej spółką dominującą) ze środków własnych. Zdaniem polskich władz trudna sytuacja ChK nie wynika z arbitralnej alokacji kosztów i jest do tego stopnia poważna, że grupa sama nie jest w stanie sobie z nią poradzić. |
| --- | --- |

51)

Według polskich władz sytuacja ekonomiczna grupy kapitałowej nie pozwala jej na sfinansowanie restrukturyzacji ChK (będącej spółką dominującą) ze środków własnych. Zdaniem polskich władz trudna sytuacja ChK nie wynika z arbitralnej alokacji kosztów i jest do tego stopnia poważna, że grupa sama nie jest w stanie sobie z nią poradzić.

| 52) | Biorąc pod uwagę oznaki charakterystyczne dla przedsiębiorstwa znajdującego się w trudnej sytuacji opisane w punkcie 11 wytycznych, Komisja stwierdza, że na początku okresu restrukturyzacyjnego spółka ChK była w trudnej sytuacji. |
| --- | --- |

52)

Biorąc pod uwagę oznaki charakterystyczne dla przedsiębiorstwa znajdującego się w trudnej sytuacji opisane w punkcie 11 wytycznych, Komisja stwierdza, że na początku okresu restrukturyzacyjnego spółka ChK była w trudnej sytuacji.

| 53) | Jednak na podstawie informacji dostarczonych przez polskie władze w piśmie z dnia 26 października, zarejestrowanym w dniu 27 października 2005 r., beneficjent odnotował w 2004 r. zysk netto w kwocie 1,7 mln PLN (0,437 mln EUR). Ponadto w 2004 roku beneficjent odnotował zysk na działalności operacyjnej w wysokości 5,4 mln PLN (1,388 mln EUR). Uwzględniając te wyniki oraz brak jakichkolwiek wyjaśnień ze strony polskich władz co do przyczyn, dla których uznają one, że spółka nie odzyska rentowności w 2006 r. (patrz pkt 7), Komisja wyraża wątpliwość, czy spółka nadal jest w trudnej sytuacji w rozumieniu wytycznych i czy w związku z tym jest uprawniona do otrzymania zgłoszonej pomocy. |
| --- | --- |

53)

Jednak na podstawie informacji dostarczonych przez polskie władze w piśmie z dnia 26 października, zarejestrowanym w dniu 27 października 2005 r., beneficjent odnotował w 2004 r. zysk netto w kwocie 1,7 mln PLN (0,437 mln EUR). Ponadto w 2004 roku beneficjent odnotował zysk na działalności operacyjnej w wysokości 5,4 mln PLN (1,388 mln EUR). Uwzględniając te wyniki oraz brak jakichkolwiek wyjaśnień ze strony polskich władz co do przyczyn, dla których uznają one, że spółka nie odzyska rentowności w 2006 r. (patrz pkt 7), Komisja wyraża wątpliwość, czy spółka nadal jest w trudnej sytuacji w rozumieniu wytycznych i czy w związku z tym jest uprawniona do otrzymania zgłoszonej pomocy.

3.3.   Odzyskanie rentowności

| 54) | Aby dany środek mógł zostać uznany za zgodny z punktami 34-37 wytycznych z 2004 r., plan restrukturyzacji powinien określać sposoby, których zastosowanie służyć będzie przywróceniu długoterminowej rentowności przedsiębiorstwa w rozsądnym terminie. Należy tego dokonać w oparciu o realistyczne założenia co do przyszłych warunków prowadzenia działalności operacyjnej. |
| --- | --- |

54)

Aby dany środek mógł zostać uznany za zgodny z punktami 34-37 wytycznych z 2004 r., plan restrukturyzacji powinien określać sposoby, których zastosowanie służyć będzie przywróceniu długoterminowej rentowności przedsiębiorstwa w rozsądnym terminie. Należy tego dokonać w oparciu o realistyczne założenia co do przyszłych warunków prowadzenia działalności operacyjnej.

| 55) | Restrukturyzacja opiera się głównie na restrukturyzacji finansowej (77 % łącznych kosztów restrukturyzacji (jak to wskazano w Tabeli 1)) i dotyczy przede wszystkim redukcji zadłużenia oraz poprawy płynności, co umożliwi kontynuację produkcji. |
| --- | --- |

55)

Restrukturyzacja opiera się głównie na restrukturyzacji finansowej (77 % łącznych kosztów restrukturyzacji (jak to wskazano w Tabeli 1)) i dotyczy przede wszystkim redukcji zadłużenia oraz poprawy płynności, co umożliwi kontynuację produkcji.

| 56) | Zgłoszona pożyczka w wysokości 10 mln PLN (2,57 mln EUR) nie została jeszcze udzielona. Jak wskazano już w punkcie 17, środki pochodzące ze sprzedaży majątku wykorzystano na potrzeby restrukturyzacji finansowej zamiast na inne cele restrukturyzacyjne, jak to wcześniej przewidywał plan restrukturyzacji. Jednakże, zgodnie z tym, co zostało odnotowane w punkcie 21, poziom zobowiązań krótkoterminowych (niektóre są przeterminowane i obarczone wysokim oprocentowaniem) na koniec okresu restrukturyzacji jest zbliżony do poziomu zgłoszonej pomocy państwa. Jeśli więc Komisja zatwierdzi zgłoszoną pożyczkę, zostanie ona wykorzystana na dalszą restrukturyzację finansową, w szczególności na spłatę zobowiązań krótkoterminowych. Zatem istnieją wątpliwości co do tego, czy spółka będzie miała środki na inne zaplanowane działania restrukturyzacyjne (restrukturyzacja przemysłowa, restrukturyzacja zatrudnienia, itd.). To budzi obawy co do wiarogodności planu restrukturyzacji. |
| --- | --- |

56)

Zgłoszona pożyczka w wysokości 10 mln PLN (2,57 mln EUR) nie została jeszcze udzielona. Jak wskazano już w punkcie 17, środki pochodzące ze sprzedaży majątku wykorzystano na potrzeby restrukturyzacji finansowej zamiast na inne cele restrukturyzacyjne, jak to wcześniej przewidywał plan restrukturyzacji. Jednakże, zgodnie z tym, co zostało odnotowane w punkcie 21, poziom zobowiązań krótkoterminowych (niektóre są przeterminowane i obarczone wysokim oprocentowaniem) na koniec okresu restrukturyzacji jest zbliżony do poziomu zgłoszonej pomocy państwa. Jeśli więc Komisja zatwierdzi zgłoszoną pożyczkę, zostanie ona wykorzystana na dalszą restrukturyzację finansową, w szczególności na spłatę zobowiązań krótkoterminowych. Zatem istnieją wątpliwości co do tego, czy spółka będzie miała środki na inne zaplanowane działania restrukturyzacyjne (restrukturyzacja przemysłowa, restrukturyzacja zatrudnienia, itd.). To budzi obawy co do wiarogodności planu restrukturyzacji.

| 57) | Ponadto polskie władze wspominają, że, zgodnie z informacjami przedstawionymi przez spółkę, spółka nie będzie w stanie odzyskać rentowności w 2006 r. Polska zwraca się z prośbą o przedłużenie okresu restrukturyzacji, przy czym nie wyjaśnia, czy oraz w jaki sposób plan zostanie uaktualniony w kontekście niepowodzenia jego realizacji. To także budzi obawy co do wiarogodności pierwotnego planu. |
| --- | --- |

57)

Ponadto polskie władze wspominają, że, zgodnie z informacjami przedstawionymi przez spółkę, spółka nie będzie w stanie odzyskać rentowności w 2006 r. Polska zwraca się z prośbą o przedłużenie okresu restrukturyzacji, przy czym nie wyjaśnia, czy oraz w jaki sposób plan zostanie uaktualniony w kontekście niepowodzenia jego realizacji. To także budzi obawy co do wiarogodności pierwotnego planu.

| 58) | Jak już wskazano w punkcie 9, największym wyzwaniem, przed jakim stanęła spółka ChK jest brak jakiejkolwiek ochrony przed zagraniczną konkurencją, którzy zlecają realizację poszczególnych etapów budowy podwykonawcom działającym w warunkach silnej konkurencji, jako że — według informacji podanych przez polskie władze — stosują oni »ceny dumpingowe«. Komisja ma wątpliwości co do tego, czy redukcja kosztów przewidziana przez spółkę na koniec okresu restrukturyzacji jest wystarczająca do rozwiązania powstałego problemu. |
| --- | --- |

58)

Jak już wskazano w punkcie 9, największym wyzwaniem, przed jakim stanęła spółka ChK jest brak jakiejkolwiek ochrony przed zagraniczną konkurencją, którzy zlecają realizację poszczególnych etapów budowy podwykonawcom działającym w warunkach silnej konkurencji, jako że — według informacji podanych przez polskie władze — stosują oni »ceny dumpingowe«. Komisja ma wątpliwości co do tego, czy redukcja kosztów przewidziana przez spółkę na koniec okresu restrukturyzacji jest wystarczająca do rozwiązania powstałego problemu.

| 59) | Zasadniczo, Komisja na obecnym etapie wyraża wątpliwość co do tego, czy ocena problemów spółki została przeprowadzona w sposób odpowiedni oraz czy dokonano prawidłowego wyboru instrumentów do ich rozwiązania. |
| --- | --- |

59)

Zasadniczo, Komisja na obecnym etapie wyraża wątpliwość co do tego, czy ocena problemów spółki została przeprowadzona w sposób odpowiedni oraz czy dokonano prawidłowego wyboru instrumentów do ich rozwiązania.

| 60) | Komisja stwierdza ponadto, że opis okoliczności, które doprowadziły do powstania problemów spółki, a także opis sytuacji spółki na początku restrukturyzacji oraz dalszych jej perspektyw został dostarczony przez polskie władze. Komisja wyraża jednak wątpliwość co do tego, czy założenia przyjęte do analizy są wiarogodne, gdyż polskie władze nie przedłożyły żadnych badań rynkowych. |
| --- | --- |

60)

Komisja stwierdza ponadto, że opis okoliczności, które doprowadziły do powstania problemów spółki, a także opis sytuacji spółki na początku restrukturyzacji oraz dalszych jej perspektyw został dostarczony przez polskie władze. Komisja wyraża jednak wątpliwość co do tego, czy założenia przyjęte do analizy są wiarogodne, gdyż polskie władze nie przedłożyły żadnych badań rynkowych.

| 61) | Jak wskazano powyżej, wkład własny spółki w restrukturyzację stanowią środki pochodzące głównie ze sprzedaży majątku. Obserwuje się brak jakichkolwiek środków ze źródeł zewnętrznych (np. kredytów bankowych) oraz brak zainteresowania ze strony inwestorów prywatnych, pomimo prób prywatyzacji (patrz punkt 4). Środki pochodzące z zewnątrz wskazywałyby na to, że istnieje przekonanie ze strony rynku co do tego, że spółka ma szanse odzyskać rentowność, co stanowi jeden z warunków określonych w wytycznych (punkt 43) dopuszczających pomoc państwa. |
| --- | --- |

61)

Jak wskazano powyżej, wkład własny spółki w restrukturyzację stanowią środki pochodzące głównie ze sprzedaży majątku. Obserwuje się brak jakichkolwiek środków ze źródeł zewnętrznych (np. kredytów bankowych) oraz brak zainteresowania ze strony inwestorów prywatnych, pomimo prób prywatyzacji (patrz punkt 4). Środki pochodzące z zewnątrz wskazywałyby na to, że istnieje przekonanie ze strony rynku co do tego, że spółka ma szanse odzyskać rentowność, co stanowi jeden z warunków określonych w wytycznych (punkt 43) dopuszczających pomoc państwa.

3.4.   Pomoc ograniczona do minimum

| 62) | Zgodnie z punktami 43-45 wytycznych z 2004 r. kwota i intensywność pomocy musi być ograniczona do ścisłego minimum koniecznego do podjęcia restrukturyzacji przedsiębiorstwa. Pomoc winna zostać przyznana w taki sposób, aby uniknąć dostarczania przedsiębiorstwu nadwyżki środków pieniężnych, które mogłyby zostać wykorzystane na agresywne działania zakłócające rynek, niemające żadnego związku z restrukturyzacją. |
| --- | --- |

62)

Zgodnie z punktami 43-45 wytycznych z 2004 r. kwota i intensywność pomocy musi być ograniczona do ścisłego minimum koniecznego do podjęcia restrukturyzacji przedsiębiorstwa. Pomoc winna zostać przyznana w taki sposób, aby uniknąć dostarczania przedsiębiorstwu nadwyżki środków pieniężnych, które mogłyby zostać wykorzystane na agresywne działania zakłócające rynek, niemające żadnego związku z restrukturyzacją.

| 63) | Ponadto od beneficjenta oczekuje się wniesienia znacznego wkładu w restrukturyzację ze środków własnych lub ze środków pozyskanych z zewnętrznych źródeł finansowania na warunkach rynkowych. Wytyczne z 2004 r. w sposób jasny wskazują, że restrukturyzacja winna być w znacznej części finansowana ze środków własnych, w tym środków pochodzących ze sprzedaży składników majątku, które nie są niezbędne przedsiębiorstwu do utrzymania się na rynku, oraz ze środków pozyskanych z zewnętrznych źródeł finansowania na warunkach rynkowych. |
| --- | --- |

63)

Ponadto od beneficjenta oczekuje się wniesienia znacznego wkładu w restrukturyzację ze środków własnych lub ze środków pozyskanych z zewnętrznych źródeł finansowania na warunkach rynkowych. Wytyczne z 2004 r. w sposób jasny wskazują, że restrukturyzacja winna być w znacznej części finansowana ze środków własnych, w tym środków pochodzących ze sprzedaży składników majątku, które nie są niezbędne przedsiębiorstwu do utrzymania się na rynku, oraz ze środków pozyskanych z zewnętrznych źródeł finansowania na warunkach rynkowych.

| 64) | Komisja wyraża wątpliwości co do tego, czy wkład własny beneficjenta jest znaczny, a także czy ogranicza on pomoc do niezbędnego minimum. |
| --- | --- |

64)

Komisja wyraża wątpliwości co do tego, czy wkład własny beneficjenta jest znaczny, a także czy ogranicza on pomoc do niezbędnego minimum.

| 65) | Wartość sprzedaży składników majątku, zarówno sprzedaży zrealizowanej jak i planowanej, wynosi 22,906 mln PLN (5,88 mln EUR). Ponieważ jednak zbliża się koniec okresu restrukturyzacji, Komisja wątpi, czy dwa składniki majątku o wartości 8,965 mln PLN (2,304 mln EUR) zostaną sprzedane. Władze polskie wskazują wyraźnie, że sprzedaż tych dwóch składników majątku może być trudna i jest bardzo prawdopodobne, że w ogóle nie dojdzie do skutku. |
| --- | --- |

65)

Wartość sprzedaży składników majątku, zarówno sprzedaży zrealizowanej jak i planowanej, wynosi 22,906 mln PLN (5,88 mln EUR). Ponieważ jednak zbliża się koniec okresu restrukturyzacji, Komisja wątpi, czy dwa składniki majątku o wartości 8,965 mln PLN (2,304 mln EUR) zostaną sprzedane. Władze polskie wskazują wyraźnie, że sprzedaż tych dwóch składników majątku może być trudna i jest bardzo prawdopodobne, że w ogóle nie dojdzie do skutku.

| 66) | Komisja wyraża także wątpliwość co do »pozostałych wkładów własnych«, określonych w Tabeli 2, gdyż nie podano tutaj żadnych szczegółowych informacji ani nie wskazano na źródło tych wkładów własnych. |
| --- | --- |

66)

Komisja wyraża także wątpliwość co do »pozostałych wkładów własnych«, określonych w Tabeli 2, gdyż nie podano tutaj żadnych szczegółowych informacji ani nie wskazano na źródło tych wkładów własnych.

| 67) | Zgodnie z punktem 43 wytycznych z 2004 r., z wkładu własnego wykluczone są wszystkie przyszłe spodziewane zyski, jak przepływ środków pieniężnych. Zatem nie można brać pod uwagę przyszłych zysków ani amortyzacji. Polskie władze proponują w tym przypadku zaliczyć do wkładu własnego poprzednie przepływ środków pieniężnych, taki jak zysk na działalności operacyjnej, argumentując, że został on osiągnięty niezależnie od zgłoszonej pomocy państwa. Komisja ma co do tego wątpliwości, zwłaszcza ze względu na fakt, że spółka korzystała już z pomocy państwa w okresie restrukturyzacji, a zyski te osiągnięto także dzięki pomocy państwa. |
| --- | --- |

67)

Zgodnie z punktem 43 wytycznych z 2004 r., z wkładu własnego wykluczone są wszystkie przyszłe spodziewane zyski, jak przepływ środków pieniężnych. Zatem nie można brać pod uwagę przyszłych zysków ani amortyzacji. Polskie władze proponują w tym przypadku zaliczyć do wkładu własnego poprzednie przepływ środków pieniężnych, taki jak zysk na działalności operacyjnej, argumentując, że został on osiągnięty niezależnie od zgłoszonej pomocy państwa. Komisja ma co do tego wątpliwości, zwłaszcza ze względu na fakt, że spółka korzystała już z pomocy państwa w okresie restrukturyzacji, a zyski te osiągnięto także dzięki pomocy państwa.

| 68) | Komisja ma wątpliwości co do minimalnej niezbędnej kwoty pomocy państwa, gdyż koszty restrukturyzacji przedstawione w różnych informacjach oraz zgłoszeniach różnią się między sobą. Komisja ma wątpliwości, czy potrzeby finansowe spółki zostały oszacowane w sposób odpowiedni. |
| --- | --- |

68)

Komisja ma wątpliwości co do minimalnej niezbędnej kwoty pomocy państwa, gdyż koszty restrukturyzacji przedstawione w różnych informacjach oraz zgłoszeniach różnią się między sobą. Komisja ma wątpliwości, czy potrzeby finansowe spółki zostały oszacowane w sposób odpowiedni.

IV.   DECYZJA

| 69) | W związku z powyższym, Komisja postanawia wszcząć procedurę przewidzianą w art. 88 ust. 2 Traktatu WE w odniesieniu do dwóch zgłoszonych środków oraz dwóch środków przyznanych po przystąpieniu do UE, ze względu na wątpliwości co do ich zgodności z zasadami wspólnego rynku. |
| --- | --- |

69)

W związku z powyższym, Komisja postanawia wszcząć procedurę przewidzianą w art. 88 ust. 2 Traktatu WE w odniesieniu do dwóch zgłoszonych środków oraz dwóch środków przyznanych po przystąpieniu do UE, ze względu na wątpliwości co do ich zgodności z zasadami wspólnego rynku.

| 70) | W świetle powyższych rozważań Komisja, działając zgodnie z procedurami przewidzianymi w art. 88 ust. 2 Traktatu WE, wzywa polskie władze do przedłożenia uwag umożliwiających rozpatrzenie istniejących wątpliwości w terminie jednego miesiąca od daty otrzymania niniejszego pisma. |
| --- | --- |

70)

W świetle powyższych rozważań Komisja, działając zgodnie z procedurami przewidzianymi w art. 88 ust. 2 Traktatu WE, wzywa polskie władze do przedłożenia uwag umożliwiających rozpatrzenie istniejących wątpliwości w terminie jednego miesiąca od daty otrzymania niniejszego pisma.

| 71) | Komisja wzywa władze do niezwłocznego przekazania kopii niniejszego pisma odbiorcy pomocy. |
| --- | --- |

71)

Komisja wzywa władze do niezwłocznego przekazania kopii niniejszego pisma odbiorcy pomocy.

| 72) | Komisja informuje Polskę, że art. 88 ust. 3 Traktatu WE ma także skutek zawieszający, a ponadto zwraca uwagę na art. 14 rozporządzenia Rady (WE) nr 659/1999, który stanowi, że wszelka bezprawna pomoc może być odebrana odbiorcy. |
| --- | --- |

72)

Komisja informuje Polskę, że art. 88 ust. 3 Traktatu WE ma także skutek zawieszający, a ponadto zwraca uwagę na art. 14 rozporządzenia Rady (WE) nr 659/1999, który stanowi, że wszelka bezprawna pomoc może być odebrana odbiorcy.

| 73) | Ponadto Komisja przypomina Polsce, że poinformuje zainteresowane strony publikując niniejsze pismo oraz jego streszczenie w Dzienniku Urzędowym Unii Europejskiej. Komisja powiadomi także zainteresowane strony w krajach EFTA, które podpisały Porozumienie EOG, publikując notatkę w Dodatku EOG do Dziennika Urzędowego Unii Europejskiej oraz poinformuje Urząd Nadzoru EFTA przesyłając mu kopię niniejszego pisma Wszystkie zainteresowane strony będą mogły przedłożyć swoje uwagi w terminie jednego miesiąca od daty publikacji.” |
| --- | --- |

73)

Ponadto Komisja przypomina Polsce, że poinformuje zainteresowane strony publikując niniejsze pismo oraz jego streszczenie w Dzienniku Urzędowym Unii Europejskiej. Komisja powiadomi także zainteresowane strony w krajach EFTA, które podpisały Porozumienie EOG, publikując notatkę w Dodatku EOG do Dziennika Urzędowego Unii Europejskiej oraz poinformuje Urząd Nadzoru EFTA przesyłając mu kopię niniejszego pisma Wszystkie zainteresowane strony będą mogły przedłożyć swoje uwagi w terminie jednego miesiąca od daty publikacji.”

---

(1)  Wszystkie kwoty podane przez polskie władze w polskich złotych (PLN) przeliczono na euro (EUR) według kursu z 10 października 2005 r. (1 EUR = 3,8933 PLN).

1

(2)  Zgodnie z art. 56 ust. 2 ustawy 15 % rocznych przychodów z prywatyzacji wraz z naliczonymi odsetkami przekazywane jest na Fundusz Restrukturyzacji Przedsiębiorców. Majątek funduszu wykorzystuje się na ratowanie oraz restrukturyzację firm w trudnej sytuacji. Zgodnie z art. 56 ust. 5) ustawy, minister właściwy do spraw skarbu podwyższa kapitał ARP S.A. o kwotę stanowiącą 1/3 przychodów Funduszu Restrukturyzacji Przedsiębiorców z przeznaczeniem tych środków na udzielanie pomocy na ratowanie i restrukturyzację dużych przedsiębiorstw będących w trudnej sytuacji, w tym także przeznaczonych do prywatyzacji.

2

(3)  Wyrok Sądu Pierwszej Instancji z dnia 14 stycznia 2004 r. w sprawie T-109/01, Fleuren Compost przeciwko Komisji, punkt 74.

3

Fleuren Compost przeciwko Komisji

(4)  Ich wartość wynosi 74 161 PLN (19 064 EUR).

4

(5)  Dz.U. C 244 z 1.10.2004, str. 8.

5

(6)  Dz.U. C 244 z 1.10.2004, str. 2.

6

(7)  Dz.U. C 288 z 9.10.1999, str. 2.

7

---

| 28.6.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 150/59 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 150/59

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende COMP/M.4236 – Wendel-Carlyle/Stahl)

(2006/C 150/09)

(Text av betydelse för EES)

Kommissionen beslutade den 19 juni 2006 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den gemensamma marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004. Beslutet i sin helhet finns endast på engelska och kommer att offentliggöras efter det att alla eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt

| — | på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32006M4236. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet. (http://ec.europa.eu/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32006M4236. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet. (http://ec.europa.eu/eur-lex/lex)

---

III Upplysningar

Europaparlamentet

| 28.6.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 150/60 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 150/60

---

INBJUDAN ATT LÄMNA FÖRSLAG (nr VIII-2007/01)

Budgetpunkt 4020 ”Bidrag till europeiska politiska partier”

(2006/C 150/10)

1.   MÅL

1.1   Sammanhang

I artikel 191 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen anges att politiska partier på europeisk nivå är viktiga som en integrationsfaktor inom unionen och att de bidrar till att skapa ett europeiskt medvetande och att uttrycka unionsmedborgarnas politiska vilja. Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2004/2003 av den 4 november 2003 (1) fastställer i detta sammanhang reglerna för och finansieringen av politiska partier på europeisk nivå. I denna förordning föreskrivs att Europaparlamentet skall ge ett årligt ekonomiskt bidrag i form av driftsstöd till de politiska partier som begär detta och som uppfyller villkoren i denna förordning.

1.2   Syftet med inbjudan att lämna förslag

I enlighet med artikel 2 i de bestämmelser som antogs av Europaparlamentets presidium den 29 mars 2004 om fastställande av tillämpningsföreskrifterna för förordning (EG) nr 2004/2003 (2), skall Europaparlamentet varje år, före slutet av det första halvåret, offentliggöra en inbjudan att lämna förslag avseende tilldelningen av finansieringsstöd till politiska partier på europeisk nivå. Denna inbjudan att lämna förslag avser begäran om bidrag för budgetåret 2007 och täcker verksamhetsperioden mellan den 1 januari 2007 och den 31 december 2007.

2.   KRITERIER OCH STYRKANDE HANDLINGAR

2.1.   Ansökningarnas giltighet

Man kommer endast att beakta skriftliga förslag som lämnats in på de formulär för bidragsansökan som finns i bilaga 1 i ovannämnda bestämmelser från Europaparlamentets presidium av den 29 mars 2004, och som sänts till Europaparlamentets talman inom de tidsfrister och enligt de villkor för att lämna in ansökningar som anges nedan.

2.2.   Kriterier för stödberättigande

För att kunna få stöd måste ett politiskt parti på europeisk nivå uppfylla de villkor som föreskrivs i artikel 3 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2004/2003 av den 4 november 2003 om regler för och finansiering av politiska partier på europeisk nivå, nämligen följande:

| a) | Vara en juridisk person i den medlemsstat där partiet har sitt säte. |
| --- | --- |

a)

Vara en juridisk person i den medlemsstat där partiet har sitt säte.

| b) | Företrädas av ledamöter i Europaparlamentet eller de nationella eller regionala parlamenten eller regionala församlingarna, i åtminstone en fjärdedel av medlemsstaterna,
  eller
  ha erhållit i åtminstone en fjärdedel av medlemsstaterna, minst tre procent av rösterna i var och en av dessa medlemsstater i de senaste valen till Europaparlamentet. |
| --- | --- |

b)

Företrädas av ledamöter i Europaparlamentet eller de nationella eller regionala parlamenten eller regionala församlingarna, i åtminstone en fjärdedel av medlemsstaterna,

eller

ha erhållit i åtminstone en fjärdedel av medlemsstaterna, minst tre procent av rösterna i var och en av dessa medlemsstater i de senaste valen till Europaparlamentet.

| c) | Respektera, i synnerhet i sitt program och i sin verksamhet, de principer på vilka Europeiska unionen grundar sig, nämligen principerna om frihet, demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna samt rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

c)

Respektera, i synnerhet i sitt program och i sin verksamhet, de principer på vilka Europeiska unionen grundar sig, nämligen principerna om frihet, demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna samt rättsstatsprincipen.

| d) | Ha deltagit i eller uttryckt sin avsikt att delta i valen till Europaparlamentet. |
| --- | --- |

d)

Ha deltagit i eller uttryckt sin avsikt att delta i valen till Europaparlamentet.

De sökande bör för övrigt intyga att de inte befinner sig i någon av de situationer som nämns i artikel 93 i budgetförordningen för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (3).

2.3.   Urvalskriterier

De sökande bör styrka att de har de juridiska och ekonomiska möjligheter samt den tekniska och administrativa kapacitet som krävs för att kunna genomföra det verksamhetsprogram för vilket de ansöker om stöd.

2.4   Kriterier för beviljande av stöd

I enlighet med artikel 10 i förordning (EG) nr 2004/2003 kommer de tillgängliga anslagen för budgetåret 2007 att fördelas enligt nedanstående mellan de politiska partier vars begäran om finansiering varit föremål för ett positivt beslut när det gäller kriterierna för giltighet, stödberättigande och urval:

| — | 15 procent fördelas på lika basis. |
| --- | --- |

—

15 procent fördelas på lika basis.

| — | 85 procent fördelas mellan de partier som har ledamöter i Europaparlamentet, i proportion till antalet ledamöter. |
| --- | --- |

—

85 procent fördelas mellan de partier som har ledamöter i Europaparlamentet, i proportion till antalet ledamöter.

2.5   Styrkande handlingar som skall lämnas in

För att de ovannämnda kriterierna skall kunna bedömas måste de sökande tillhandahålla följande styrkande handlingar:

| a) | Originalversionen av ansökningsskrivelsen |
| --- | --- |

a)

Originalversionen av ansökningsskrivelsen

| b) | Formuläret för bidragsansökan, som finns i bilaga 1 i bestämmelserna från Europaparlamentets presidium av den 29 mars 2004, som skall vara ifyllt och undertecknat (inbegripet en försäkran på heder och samvete) |
| --- | --- |

b)

Formuläret för bidragsansökan, som finns i bilaga 1 i bestämmelserna från Europaparlamentets presidium av den 29 mars 2004, som skall vara ifyllt och undertecknat (inbegripet en försäkran på heder och samvete)

| c) | En kopia av det politiska partiets stadga |
| --- | --- |

c)

En kopia av det politiska partiets stadga

| d) | Ett intyg på officiell registrering |
| --- | --- |

d)

Ett intyg på officiell registrering

| e) | Ett relativt nytt bevis på att det politiska partiet existerar |
| --- | --- |

e)

Ett relativt nytt bevis på att det politiska partiet existerar

| f) | Förteckningen över direktörerna/medlemmarna i styrelsen (efternamn och förnamn, titlar eller uppgifter inom det sökande politiska partiet) |
| --- | --- |

f)

Förteckningen över direktörerna/medlemmarna i styrelsen (efternamn och förnamn, titlar eller uppgifter inom det sökande politiska partiet)

| g) | Dokument som intygar att den sökande uppfyller villkoren i artikel 3 b, c, d och artikel 10.1 b (4) i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2004/2003 om regler för och finansiering av politiska partier på europeisk nivå |
| --- | --- |

g)

Dokument som intygar att den sökande uppfyller villkoren i artikel 3 b, c, d och artikel 10.1 b (4) i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2004/2003 om regler för och finansiering av politiska partier på europeisk nivå

| h) | Det politiska partiets program |
| --- | --- |

h)

Det politiska partiets program

| i) | Boksluten för 2005, styrkta av ett externt revisionsföretag (5) |
| --- | --- |

i)

Boksluten för 2005, styrkta av ett externt revisionsföretag (5)

| j) | Den beräknade driftsbudgeten för den stödberättigande perioden (1 januari 2007 till 31 december 2007), inbegripet de utgifter som berättigar till finansiering från gemenskapsbudgeten |
| --- | --- |

j)

Den beräknade driftsbudgeten för den stödberättigande perioden (1 januari 2007 till 31 december 2007), inbegripet de utgifter som berättigar till finansiering från gemenskapsbudgeten

3.   REGLER FÖR GEMENSKAPENS FINANSIERING

Budgeten för budgetåret 2007 beräknas uppgå till sammanlagt 10 436 000 euro, med förbehåll för ändringar av budgetmyndigheten.

Maximibeloppet för parlamentets ekonomiska stöd får inte överstiga 75 procent av de stödberättigande utgifterna i de europeiska politiska partiernas driftsbudgetar. Det är det berörda politiska partiet som skall bevisa detta.

Gemenskapens finansiering sker i form av driftsstöd enligt vad som föreskrivs i budgetförordningen för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002) (6) och dess tillämpningsföreskrifter, som fastställs i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 av den 23 december 2002 (7). Reglerna för utbetalningen av stödet och skyldigheterna i samband med dess användning kommer att fastställas i de avtal för stöd varav det finns en version i bilaga 2 i bestämmelserna från Europaparlamentets presidium av den 29 mars 2004.

4.   FÖRFARANDE

4.1   Tidsfrist och regler för inlämnande av förslag

Tidsfristen för mottagande av ansökningarna har fastställts till den 15 november 2006. Ansökningar som mottas efter denna tidsfrist kommer inte att beaktas.

Följande gäller för förslagen:

| — | De skall lämnas in på formuläret för begäran om finansiering. |
| --- | --- |

—

De skall lämnas in på formuläret för begäran om finansiering.

| — | De skall vara undertecknade av den sökande eller dennes ombud med fullmakt. |
| --- | --- |

—

De skall vara undertecknade av den sökande eller dennes ombud med fullmakt.

| — | De skall skickas i två kuvert. Båda kuverten skall vara stängda. På det inre kuvertet skall det, utöver adressatenheten såsom angiven i inbjudan att lämna förslag, stå följande:

  Om självhäftande kuvert har använts skall dessa stängas med tejp på vilken avsändarens underskrift skall stå. Både avsändarens skriftliga underskrift och organets stämpel anses som avsändarens underskrift. |
| --- | --- |

—

De skall skickas i två kuvert. Båda kuverten skall vara stängda. På det inre kuvertet skall det, utöver adressatenheten såsom angiven i inbjudan att lämna förslag, stå följande:

Om självhäftande kuvert har använts skall dessa stängas med tejp på vilken avsändarens underskrift skall stå. Både avsändarens skriftliga underskrift och organets stämpel anses som avsändarens underskrift.

| — | De skall skickas senast det datum då tidsfristen löper ut enligt vad som fastställts i inbjudan att lämna förslag, antingen med rekommenderad post (det är postens stämpel som gäller) eller med bud, mot ett daterat mottagningsbevis från posttjänsten på arbetsorten för Europaparlamentets enhet enligt vad som anges i inbjudan att lämna förslag. Budets leverans skall ske senast kl. 12.00 det datum då tidsfristen löper ut. |
| --- | --- |

—

De skall skickas senast det datum då tidsfristen löper ut enligt vad som fastställts i inbjudan att lämna förslag, antingen med rekommenderad post (det är postens stämpel som gäller) eller med bud, mot ett daterat mottagningsbevis från posttjänsten på arbetsorten för Europaparlamentets enhet enligt vad som anges i inbjudan att lämna förslag. Budets leverans skall ske senast kl. 12.00 det datum då tidsfristen löper ut.

Ett förslag som skickats med privat post anses ha skickats med bud. Det är den sökandes ansvar att se till att förslaget levereras senast kl 12.00 den dag då tidsfristen löper ut till Europaparlamentets posttjänst på nedanstående adress, och att ett mottagningsbevis tillhandahålls.

Följande adress skall skrivas på det yttre kuvertet:

| PARLEMENT EUROPÉEN |
| --- |
| Service du Courrier Officiel |
| Bâtiment KAD 00D008 |
| L-2929 Luxembourg |

PARLEMENT EUROPÉEN

Service du Courrier Officiel

Bâtiment KAD 00D008

L-2929 Luxembourg

På detta kuvert måste även avsändarens adress anges.

Följande adress skall skrivas på det inre kuvertet:

| M. le Président du Parlement Européen |
| --- |
| aux bons soins de M. Vanhaeren, Directeur général des finances |
| SCH 05B031 |
| L-2929 Luxembourg |

M. le Président du Parlement Européen

aux bons soins de M. Vanhaeren, Directeur général des finances

SCH 05B031

L-2929 Luxembourg

4.2   Tidsplanen för genomförande av verksamhetsprogrammet

Den stödberättigande perioden för samfinansiering av kostnaderna för de europeiska politiska partiernas driftsbudgetar för 2007 löper från den 1 januari 2007 till den 31 december 2007.

4.3   Förfarande och tidsfrist för beviljande av stödet

Nedanstående förfaranden och tidsfrister kommer att tillämpas när det gäller mottagande av Europaparlamentet och beviljande av stöd till de europeiska politiska partierna.

| a) | Parlamentet mottar och registrerar ansökningarna (senast den 15 november 2006). |
| --- | --- |

a)

Parlamentet mottar och registrerar ansökningarna (senast den 15 november 2006).

| b) | Parlamentets enheter behandlar ansökningarna och gör ett urval. Endast de godkända ansökningarna kommer att behandlas utifrån de urvals- och bedömningskriterier som anges i inbjudan att lämna förslag. |
| --- | --- |

b)

Parlamentets enheter behandlar ansökningarna och gör ett urval. Endast de godkända ansökningarna kommer att behandlas utifrån de urvals- och bedömningskriterier som anges i inbjudan att lämna förslag.

| c) | Parlamentets presidium fattar det slutliga beslutet (planerat till den 15 februari 2007) och de sökande informeras om resultatet. |
| --- | --- |

c)

Parlamentets presidium fattar det slutliga beslutet (planerat till den 15 februari 2007) och de sökande informeras om resultatet.

| d) | Ett stödavtal undertecknas troligtvis (planerat till den 15 mars 2007). |
| --- | --- |

d)

Ett stödavtal undertecknas troligtvis (planerat till den 15 mars 2007).

| e) | En förhandsfinansiering på 80 procent betalas ut (15 dagar efter undertecknandet av stödavtalet). |
| --- | --- |

e)

En förhandsfinansiering på 80 procent betalas ut (15 dagar efter undertecknandet av stödavtalet).

4.4   Kompletterande uppgifter

Följande texter finns tillgängliga på parlamentets webbplats:

http://www.europarl.eu.int/tenders/default.htm:

| a) | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2004/2003 av den 4 november 2003 om regler för och finansiering av politiska partier på europeisk nivå |
| --- | --- |

a)

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2004/2003 av den 4 november 2003 om regler för och finansiering av politiska partier på europeisk nivå

| b) | Bestämmelser från Europaparlamentets presidium av den 29 mars 2004 om fastställande av tillämpningsföreskrifterna för förordning (EG) nr 2004/2003 |
| --- | --- |

b)

Bestämmelser från Europaparlamentets presidium av den 29 mars 2004 om fastställande av tillämpningsföreskrifterna för förordning (EG) nr 2004/2003

| c) | Formulär för ansökan om finansiering |
| --- | --- |

c)

Formulär för ansökan om finansiering

| d) | En version av avtalet |
| --- | --- |

d)

En version av avtalet

Frågor angående denna inbjudan att lämna förslag för beviljande av bidrag skall skickas med e-post (ange publikationens hänvisning) till Helmut.Betz@europarl.europa.eu.

---

(1)  EUT L 297, 15.11.2003, s. 1.

(2)  EUT C 155, 12.06.2004, s. 1, Beslut i enlighet med presidiets ändring av den 1 februari 2006 (EUT C 150, 28.6.2006, s. 9).

(3)  EGT L 248, 16.9.2002.

(4)  Inbegripet förteckningarna över de ledamöter som avses i artikel 3 b, första stycket och artikel 10.1 b.

(5)  Utom om det politiska partiet på europeisk nivå inrättats under det pågående året.

(6)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

(7)  EGT L 357, 31.12.2002, s. 1.

---

Rättelser

| 28.6.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 150/63 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 150/63

---

Rättelse till inbjudan att lämna projektförslag – GD EAC nr 33/06 – beviljande av bidrag för att främja och samordna utvecklingsprojekt för systemen för överföring av meriter inom yrkesutbildningsområdet (ECVET)

(
  Europeiska unionens officiella tidning C 144 av den 20 juli 2006
  )

(2006/C 150/11)

På sidan 19 under punkt ”4. Sista ansökningsdag” skall det

i stället för:

”Ansökningarna skall skickas till kommissionen senast den 16 augusti 2006.”

vara:

vara

”Ansökningarna skall skickas till kommissionen senast den 31 augusti 2006.”

---