# Europeiska unionens C 92E/2006

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 92E |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 49 årgången20 april 2006 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 92E

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

49 årgången20 april 2006

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   (Meddelanden) |
| | EUROPAPARLAMENTET |
| | SESSIONEN 2005-2006 |
| | Måndag 9 maj 2005 |
| 2006/C 092E/1 | PROTOKOLL | 1 |
| SAMMANTRÄDETS GÅNG


  Återupptagande av sessionen


  Justering av protokollet från föregående sammanträde


  Minneshögtid


  Inkomna dokument


  Framställningar


  Avtalstexter översända av rådet


  Kommissionens åtgärder till följd av parlamentets ståndpunkter och resolutioner


  Skriftliga förklaringar (artikel 116 i arbetsordningen)


  Parlamentets sammansättning


  Utskottens sammansättning


  Undertecknande av rättsakter som antagits genom medbeslutandeförfarandet


  Arbetsplan


  Anföranden på en minut om frågor av politisk vikt


  Rättvisa för familjen McCartney (debatt)


  Kvaliteten på badvatten ***II (debatt)


  Andra partsmötet om Århuskonventionen (debatt)


  Filmarvet och konkurrenskraften i därtill kopplade branscher ***I (debatt)


  Förhandlingarna mellan EU och Mercosur (debatt)


  Föredragningslista för nästa sammanträde


  Avslutande av sammanträdet |
| NÄRVAROLISTA | 11 |
| BILAGA I | 12 |
| | Tisdag 10 maj 2005 |
| 2006/C 092E/2 | PROTOKOLL | 13 |
| SAMMANTRÄDETS GÅNG


  Öppnande av sammanträdet


  Inkomna dokument


  Debatt om kränkningar av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer (tillkännagivande av framlagda resolutionsförslag)


  Finansiering av det transeuropeiska transportnätet (debatt)


  Ökat hamnskydd ***I (debatt)


  Arbetstidens förläggning ***I (debatt)


  Omröstning


  Ramavtal mellan EG/Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kroatien, FYROM samt Serbien och Montenegro om deltagande i gemenskapsprogram *** (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)


  Gemenskapsstatistik över inkomster och levnadsförhållanden (EU-SILC) ***I (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)


  Internationella konventionen om skydd för växtförädlingsprodukter * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)


  Transmissibel spongiform encefalopati ***I (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning).


  Avtal EG/Schweiz om deltagande i verksamheten vid Europeiska miljöbyrån och Europeiska nätverket för miljöinformation och miljöövervakning * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)


  Ett gemensamt system för mervärdesskatt * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning).


  Undantagsåtgärder för att stödja marknaden * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)


  Högtidligt möte - Afghanistan


  Omröstning (fortsättning)


  Kvaliteten på badvatten ***II (omröstning)


  Gränsöverskridande fusioner av bolag med begränsat ansvar ***I (omröstning)


  Filmarvet och konkurrenskraften i därtill kopplade branscher ***I (omröstning)


  Ökat hamnskydd ***I (omröstning)


  Rättvisa för familjen McCartney (omröstning)


  Röstförklaringar


  Rättelser till avgivna röster


  Justering av protokollet från föregående sammanträde


  Kommissionens åtgärder till följd av parlamentets resolutioner


  Klimatförändringar (debatt)


  Lätta vapen (FN PrepCom) (debatt)


  Utnämning av en ledamot i Europeiska centralbanken (debatt)


  Handlingsplan avseende Den Haag-programmet Frihet, säkerhet och rättvisa i Europeiska unionen (debatt)


  Frågestund (frågor till kommissionen)


  Erkännande av yrkeskvalifikationer ***II (debatt)


  Den gemensamma marknadsorganisationen för frukt och grönsaker (debatt)


  Produktion av potatisstärkelse * (debatt)


  Situationen i Sudan (debatt)


  Föredragningslista för nästa sammanträde


  Avslutande av sammanträdet |
| NÄRVAROLISTA | 27 |
| BILAGA I | 29 |
| BILAGA II | 36 |
| ANTAGNA TEXTER | 57 |
| P6_TA(2005)0155Ramavtal EG/Albanien ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om ingående av ett ramavtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Albanien om de allmänna principerna för Republiken Albaniens deltagande i gemenskapsprogram (5532/2005 - KOM(2004)0809 - C6-0039/2005 -2004/0276(AVC)) | 57 |
| P6_TA(2005)0156Ramavtal EG/Bosnien och Hercegovina ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om ingående av ett ramavtal mellan Europeiska gemenskapen och Bosnien och Hercegovina om de allmänna principerna för Bosnien och Hercegovinas deltagande i gemenskapsprogram (5532/2005 - KOM(2004)0809 -C6-0040/2005 - 2004/0277(AVC)) | 57 |
| P6_TA(2005)0157Ramavtal EG/Kroatien ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om ingående av ett ramavtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Kroatien om de allmänna principerna för Republiken Kroatiens deltagande i gemenskapsprogram (5532/2005 - KOM(2004)0809 - C6-0041/2005 -2004/0278(AVC)) | 58 |
| P6_TA(2005)0158Ramavtal EG/f.d. jugoslaviska republiken Makedonien ***Europaparlamentets lagstiftningesolution om förslaget till rådets beslut om ingående av ett protokoll till stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, å andra sidan, om ett ramavtal mellan Europeiska gemenskapen och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien om de allmänna principerna för f.d. jugoslaviska republiken Makedoniens deltagande i gemenskapsprogram (5532/2005 - KOM(2004) 0809 - C6-0042/2005 - 2004/0279(AVC)) | 58 |
| P6_TA(2005)0159Ramavtal EG/Serbien och Montenegro ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om ingående av ett ramavtal mellan Europeiska gemenskapen och Serbien och Montenegro om de allmänna principerna för Serbien och Montenegros deltagande i gemenskapsprogram (5532/2005 - KOM(2004)0809 - C6-0043/2005 - 2004/0280(AVC)) | 59 |
| P6_TA(2005)0160Gemenskapsstatistik över inkomster och levnadsförhållanden (EU-SILC) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1177/2003 om gemenskapsstatistik över inkomster och levnadsförhållanden (EU-SILC) (KOM(2005)0028 - C6-0034/2005 - 2005/0004(COD)) | 60 |
| P6_TA(2005)0161Internationella konventionen om skydd för växtförädlingsprodukter *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om godkännande av Europeiska gemenskapens anslutning till den internationella konventionen om skydd för växtförädlingsprodukter, reviderad i Genève den 19 mars 1991 (KOM(2004)0798 - C6-0010/2005 -2004/0275(CNS)) | 60 |
| P6_TA(2005)0162Transmissibel spongiform encefalopati ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 999/2001 om fastställande av bestämmelser för förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati (KOM(2004)0775 -C6-0223/2004 - 2004/0270(COD)) | 61 |
| P6_TC1-COD(2004)0270Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 10 maj 2005 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2005 om ändring av förordning (EG) nr 999/2001 om fastställande av bestämmelser för förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati vad gäller förlängning av perioden för övergångsbestämmelser. | 61 |
| P6_TA(2005)0163Avtal EG/Schweiz om deltagande i verksamheten vid Europeiska miljöbyrån och Europeiska nätverket för miljöinformation och miljöövervakning *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om att på Europeiska gemenskapens vägnar ingå avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om sistnämnda lands deltagande i verksamheten vid Europeiska miljöbyrån och Europeiska nätverket för miljöinformation och miljöövervakning KOM(2004)0658 - C6-0173/2004 - 2004/0233(CNS)) ____ | 63 |
| P6_TA(2005)0164Ett gemensamt system för mervärdesskatt (omarbetad version) *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets direktiv om ett gemensamt system för mervärdesskatt (omarbetad version) (KOM(2004)0246 - C6-0009/2004 - 2004/0079(CNS))____ | 63 |
| P6_TA(2005)0165Kvaliteten på badvatten ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om förvaltning av badvattenkvaliteten och om upphävande av direktiv 76/160/EEG (12884/1/2004 - C6-0006/2005 - 2002/0254(COD)) | 64 |
| P6_TC2-COD(2002)0254Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 10 maj 2005 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/.../EG om förvaltning av badvattenkvaliteten och om upphävande av direktiv 76/160/EEG | 64 |
| BILAGA I | 75 |
| BILAGA IIBEDÖMNING OCH KLASSIFICERING AV BADVATTEN | 76 |
| BILAGA IIIBADVATTENPROFILEN | 77 |
| BILAGA IVKONTROLL AV BADVATTEN | 78 |
| BILAGA VREGLER FÖR HANTERING AV PROVER FÖR MIKROBIOLOGISKA ANALYSER | 79 |
| P6_TA(2005)0166Gränsöverskridande fusioner av bolag med begränsat ansvar ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om gränsöverskridande fusioner av aktiebolag och andra bolag med begränsat ansvar (KOM(2003)0703 -C5-0561/2003 - 2003/0277(COD)) | 80 |
| P6_TC1-COD(2003)0277Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 10 maj 2005 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/.../EG om gränsöverskridande fusioner av aktiebolag och andra bolag med begränsat ansvar | 80 |
| P6_TA(2005)0167Filmarvet och konkurrenskraften i därtill kopplade branscher ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets rekommendation om filmarvet och konkurrenskraften i därtill kopplade branscher (KOM(2004)0171 -C6-0133/2004 - 2004/0066(COD)) | 89 |
| P6_TC1-COD(2004)0066Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 10 maj 2005 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets rekommendation 2005/.../EG om filmarvet och konkurrenskraften i därtill kopplade branscher | 90 |
| P6_TA(2005)0168Ökat hamnskydd ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om det ändrade förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ökat hamnskydd (KOM(2004)0393 - C6-0072/2004 - 2004/0031 (COD)) | 95 |
| P6_TC1-COD(2004)0031Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 10 maj 2005 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/.../EG om ökat hamnskydd | 96 |
| BILAGA IHAMNSKYDDSBEDÖMNING | 103 |
| BILAGA IIHAMNSKYDDSPLAN | 104 |
| BILAGA IIIGRUNDLÄGGANDE KRAV PÅ SKYDDSUTBILDNINGSÖVNINGAR | 106 |
| BILAGA IVKRAV SOM EN ERKÄND SKYDDSORGANISATION MÅSTE UPPFYLLA | 106 |
| P6_TA(2005)0169Rättvisa för familjen McCartneyEuropaparlamentets resolution om det våld och den kriminalitet som utövas av den självutnämnda irländska republikanska armén (IRA) i Nordirland, i synnerhet mordet på Robert McCartney | 107 |
| | Onsdag 11 maj 2005 |
| 2006/C 092E/3 | PROTOKOLL | 109 |
| SAMMANTRÄDETS GÅNG


  Öppnande av sammanträdet


  Parlamentets sammansättning


  Världsbanken (debatt)


  Situationen i Kirgizistan och Centralasien (debatt)


  Omröstning


  Specialdestinerade livsmedel ***I (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)


  Utnämning av en ledamot i Europeiska centralbanken * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)


  Produktion av potatisstärkelse * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)


  Erkännande av yrkeskvalifikationer ***II (omröstning)


  Den gemensamma marknadsorganisationen för frukt och grönsaker (omröstning)


  Arbetstidens förläggning ***I (omröstning)


  Röstförklaringar


  Rättelser till avgivna röster


  Högtidligt möte - Luxemburg


  Justering av protokollet från föregående sammanträde


  Europas framtid 60 år efter andra världskriget (debatt)


  Frågestund (frågor till rådet)


  Kommissionens presentation av det preliminära förslaget till allmän budget - Budgetåret 2006.


  Budget 2006: Europaparlamentets budgetberäkning (debatt)


  Europeisk avdelning för yttre åtgärder (debatt)


  Bedömning av utvecklingsagendan från Doha (debatt)


  Föredragningslista för nästa sammanträde


  Avslutande av sammanträdet |
| NÄRVAROLISTA | 119 |
| BILAGA I | 121 |
| BILAGA II | 126 |
| ANTAGNA TEXTER | 164 |
| P6_TA(2005)0170Specialdestinerade livsmedel ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om specialdestinerade livsmedel (kodifierad version) (KOM(2004)0290 - C6-0035/2004 - 2004/0090 (COD)) | 164 |
| P6_TA(2005)0171Utnämning av en ledamot i Europeiska centralbanken *Europaparlamentets beslut om rådets rekommendation om utnämning av Lorenzo Bini Smaghi till direktionsledamot i Europeiska centralbanken (6289/2005 - C6-0054/2005 - 2005/0802(CNS))... | 164 |
| P6_TA(2005)0172Produktionen av potatisstärkelse *Europaparlamentes lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1868/94 om upprättande av ett kvotsystem avseende produktionen av potatisstärkelse (KOM (2004)0772 - C6-0014/2005 - 2004/0269(CNS)) | 165 |
| P6_TA(2005)0173Erkännande av yrkeskvalifikationer ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om erkännande av yrkeskvalifikationer (13781/2/2004 -C6-0008/2005 - 2002/0061 (COD)) | 167 |
| P6_TC2-COD(2002)0061Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 11 maj 2005 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om erkännande av yrkeskvalifikationer | 167 |
| BILAGA IFÖRTECKNING ÖVER YRKESSAMMANSLUTNINGAR ELLER -ORGANISATIONER SOM UPPFYLLER VILLKOREN I ARTIKEL 3.2 | 207 |
| BILAGA IIFÖRTECKNING ÖVER UTBILDNINGAR MED SÅDAN SÄRSKILD UPPLÄGGNING SOM AVSES I ARTIKEL 11.4 B | 208 |
| BILAGA IIIFÖRTECKNING ÖVER UTBILDNINGAR MED SÅDAN SÄRSKILD UPPLÄGGNING SOM AVSES I ARTIKEL 13.2 TREDJE STYCKET | 220 |
| BILAGA IVVERKSAMHETSFORMER MED ANKNYTNING TILL DE SLAG AV YRKESERFARENHET SOM AVSES I ARTIKLARNA 17, 18 OCH 19 | 222 |
| BILAGA VERKÄNNANDE PÅ GRUNDVAL AV SAMORDNINGEN AV MINIMIKRAV FÖR UTBILDNINGAR____ | 231 |
| BILAGA VIFÖRVÄRVADE RÄTTIGHETER SOM GÄLLER DE YRKEN SOM ERKÄNNS PÅ GRUNDVAL AV SAMORDNING AV MINIMIKRAVEN FÖR UTBILDNING | 277 |
| BILAGA VIIHANDLINGAR OCH INTYG SOM KAN KRÄVAS ENLIGT ARTIKEL 50.1 | 283 |
| P6_TA(2005)0174Den gemensamma marknadsorganisationen inom området för frukt och grönsakerEuropaparlamentets resolution om förenkling av den gemensamma organisationen av marknaden för frukt och grönsaker (2004/2193(INI)) | 284 |
| P6_TA(2005)0175Arbetstidens förläggning ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2003/88/EG om arbetstidens förläggning i vissa avseenden (KOM(2004)0607 -C6-0122/2004 - 2004/0209(COD)) | 292 |
| P6_TC1-COD(2004)0209Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 maj 2005 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/.../EG om ändring av direktiv 2003/88/EG om arbetstidens förläggning i vissa avseenden | 292 |
| | Torsdag 12 maj 2005 |
| 2006/C 092E/4 | PROTOKOLL | 299 |
| SAMMANTRÄDETS GÅNG


  Öppnande av sammanträdet


  Inkomna dokument


  Kinas tillämpning av WTO:s regler (debatt)


  Europeiska unionens informations- och kommunikationsstrategi (debatt)


  Omröstning


  Andra partsmötet om Århuskonventionen (omröstning)


  Klimatförändringar (omröstning)


  Situationen i Sudan (omröstning)


  Situationen i Kirgizistan och Centralasien (omröstning)


  Europas framtid 60 år efter andra världskriget (omröstning)


  Budget 2006: Europaparlamentets budgetberäkning (omröstning)


  Bedömning av utvecklingsagendan från Doha (omröstning)


  Europeiska unionens informations- och kommunikationsstrategi (omröstning)


  Röstförklaringar


  Rättelser till avgivna röster


  Meddelande om rådets gemensamma ståndpunkter


  Begäran om fastställelse av parlamentarisk immunitet


  Utskottens sammansättning


  Föredragningslistan


  Justering av protokollet från föregående sammanträde


  Misstroendeförklaring mot kommissionen


  Torka i Spanien (debatt)


  Debatt om fall av kränkning av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer (debatt)


  Togo


  Kränkning av de mänskliga rättigheterna och demokratiprincipen i den ryska Republiken Mari El


  Människorättssituation i Burma/Myanmar


  Omröstning


  Togo (omröstning)


  Kränkning av de mänskliga rättigheterna och demokratiprincipen i den ryska Republiken Mari El (omröstning)


  Människorättssituationen i Burma/Myanmar (omröstning)


  Torka i Spanien (omröstning)


  Beslut om vissa dokument


  Skriftliga förklaringar införda i registret (artikel 116 i arbetsordningen)


  Översändande av texter som antagits under sammanträdesperioden


  Datum för nästa sammanträdesperiod


  Avbrytande av sessionen |
| NÄRVAROLISTA | 313 |
| BILAGA I | 314 |
| BILAGA II | 325 |
| ANNEXE III | 382 |
| ANTAGNA TEXTER | 383 |
| P6_TA(2005)0176Andra partsmötet om ÅrhuskonventionenEuropaparlamentets resolution om EU:s strategi inför konferensen i Almaty om Århuskonventionen. | 383 |
| P6_TA(2005)0177KlimatförändringarEuropaparlamentets resolution om seminariet för regeringarnas sakkunniga om klimatförändringar.. | 384 |
| P6_TA(2005)0178Situationen i SudanEuropaparlamentets resolution om Sudan | 387 |
| P6_TA(2005)0179Situationen i Kirgizistan och CentralasienEuropaparlamentets resolution om situationen i Kirgizistan och Centralasien | 390 |
| P6_TA(2005)0180Europas framtid sextio år efter andra världskrigets slutEuropaparlamentets resolution om sextioårsdagen av slutet på andra världskriget i Europa den 8 maj 1945 | 392 |
| P6_TA(2005)0181Budget 2006: Europaparlamentets budgetberäkningEuropaparlamentets resolution om beräkning av Europaparlamentets inkomster och utgifter för budgetåret 2006 (2005/2012(BUD)) | 394 |
| P6_TA(2005)0182Utvecklingsagendan från Doha efter beslutet av WTO:s allmänna råd av den 1 augusti 2004Europaparlamentets resolution om utvärderingen av Doha-rundan efter beslutet av WTO:s allmänna råd av den 1 augusti 2004 (2004/213 8(INI)) | 397 |
| P6_TA(2005)0183Europeiska unionens informations- och kommunikationsstrategiEuropaparlamentets resolution om genomförandet av Europeiska unionens informations- och kommunikationsstrategi (2004/2238(INI)) | 403 |
| P6_TA(2005)0184TogoEuropaparlamentets resolution om Togo | 407 |
| P6_TA(2005)0185Kränkning av de mänskliga rättigheterna och demokratiprincipen i den ryska Republiken Mari ElEuropaparlamentets resolution om Mari El | 409 |
| P6_TA(2005)0186Människorättssituationen i Burma/MyanmarEuropaparlamentets resolution om Myanmar | 410 |
| P6_TA(2005)0187Torka i SpanienEuropaparlamentets resolution om torkan i Spanien | 414 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   (Meddelanden)

EUROPAPARLAMENTET

SESSIONEN 2005-2006

Måndag 9 maj 2005

2006/C 092E/1

PROTOKOLL

1

SAMMANTRÄDETS GÅNG

Återupptagande av sessionen

Justering av protokollet från föregående sammanträde

Minneshögtid

Inkomna dokument

Framställningar

Avtalstexter översända av rådet

Kommissionens åtgärder till följd av parlamentets ståndpunkter och resolutioner

Skriftliga förklaringar (artikel 116 i arbetsordningen)

Parlamentets sammansättning

Utskottens sammansättning

Undertecknande av rättsakter som antagits genom medbeslutandeförfarandet

Arbetsplan

Anföranden på en minut om frågor av politisk vikt

Rättvisa för familjen McCartney (debatt)

Kvaliteten på badvatten ***II (debatt)

Andra partsmötet om Århuskonventionen (debatt)

Filmarvet och konkurrenskraften i därtill kopplade branscher ***I (debatt)

Förhandlingarna mellan EU och Mercosur (debatt)

Föredragningslista för nästa sammanträde

Avslutande av sammanträdet

NÄRVAROLISTA

11

BILAGA I

12

Tisdag 10 maj 2005

2006/C 092E/2

PROTOKOLL

13

SAMMANTRÄDETS GÅNG

Öppnande av sammanträdet

Inkomna dokument

Debatt om kränkningar av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer (tillkännagivande av framlagda resolutionsförslag)

Finansiering av det transeuropeiska transportnätet (debatt)

Ökat hamnskydd ***I (debatt)

Arbetstidens förläggning ***I (debatt)

Omröstning

Ramavtal mellan EG/Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kroatien, FYROM samt Serbien och Montenegro om deltagande i gemenskapsprogram *** (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Gemenskapsstatistik över inkomster och levnadsförhållanden (EU-SILC) ***I (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Internationella konventionen om skydd för växtförädlingsprodukter * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Transmissibel spongiform encefalopati ***I (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning).

Avtal EG/Schweiz om deltagande i verksamheten vid Europeiska miljöbyrån och Europeiska nätverket för miljöinformation och miljöövervakning * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Ett gemensamt system för mervärdesskatt * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning).

Undantagsåtgärder för att stödja marknaden * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Högtidligt möte - Afghanistan

Omröstning (fortsättning)

Kvaliteten på badvatten ***II (omröstning)

Gränsöverskridande fusioner av bolag med begränsat ansvar ***I (omröstning)

Filmarvet och konkurrenskraften i därtill kopplade branscher ***I (omröstning)

Ökat hamnskydd ***I (omröstning)

Rättvisa för familjen McCartney (omröstning)

Röstförklaringar

Rättelser till avgivna röster

Justering av protokollet från föregående sammanträde

Kommissionens åtgärder till följd av parlamentets resolutioner

Klimatförändringar (debatt)

Lätta vapen (FN PrepCom) (debatt)

Utnämning av en ledamot i Europeiska centralbanken (debatt)

Handlingsplan avseende Den Haag-programmet Frihet, säkerhet och rättvisa i Europeiska unionen (debatt)

Frågestund (frågor till kommissionen)

Erkännande av yrkeskvalifikationer ***II (debatt)

Den gemensamma marknadsorganisationen för frukt och grönsaker (debatt)

Produktion av potatisstärkelse * (debatt)

Situationen i Sudan (debatt)

Föredragningslista för nästa sammanträde

Avslutande av sammanträdet

NÄRVAROLISTA

27

BILAGA I

29

BILAGA II

36

ANTAGNA TEXTER

57

P6_TA(2005)0155Ramavtal EG/Albanien ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om ingående av ett ramavtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Albanien om de allmänna principerna för Republiken Albaniens deltagande i gemenskapsprogram (5532/2005 - KOM(2004)0809 - C6-0039/2005 -2004/0276(AVC))

57

P6_TA(2005)0156Ramavtal EG/Bosnien och Hercegovina ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om ingående av ett ramavtal mellan Europeiska gemenskapen och Bosnien och Hercegovina om de allmänna principerna för Bosnien och Hercegovinas deltagande i gemenskapsprogram (5532/2005 - KOM(2004)0809 -C6-0040/2005 - 2004/0277(AVC))

57

P6_TA(2005)0157Ramavtal EG/Kroatien ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om ingående av ett ramavtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Kroatien om de allmänna principerna för Republiken Kroatiens deltagande i gemenskapsprogram (5532/2005 - KOM(2004)0809 - C6-0041/2005 -2004/0278(AVC))

58

P6_TA(2005)0158Ramavtal EG/f.d. jugoslaviska republiken Makedonien ***Europaparlamentets lagstiftningesolution om förslaget till rådets beslut om ingående av ett protokoll till stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, å andra sidan, om ett ramavtal mellan Europeiska gemenskapen och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien om de allmänna principerna för f.d. jugoslaviska republiken Makedoniens deltagande i gemenskapsprogram (5532/2005 - KOM(2004) 0809 - C6-0042/2005 - 2004/0279(AVC))

58

P6_TA(2005)0159Ramavtal EG/Serbien och Montenegro ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om ingående av ett ramavtal mellan Europeiska gemenskapen och Serbien och Montenegro om de allmänna principerna för Serbien och Montenegros deltagande i gemenskapsprogram (5532/2005 - KOM(2004)0809 - C6-0043/2005 - 2004/0280(AVC))

59

P6_TA(2005)0160Gemenskapsstatistik över inkomster och levnadsförhållanden (EU-SILC) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1177/2003 om gemenskapsstatistik över inkomster och levnadsförhållanden (EU-SILC) (KOM(2005)0028 - C6-0034/2005 - 2005/0004(COD))

60

P6_TA(2005)0161Internationella konventionen om skydd för växtförädlingsprodukter *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om godkännande av Europeiska gemenskapens anslutning till den internationella konventionen om skydd för växtförädlingsprodukter, reviderad i Genève den 19 mars 1991 (KOM(2004)0798 - C6-0010/2005 -2004/0275(CNS))

60

P6_TA(2005)0162Transmissibel spongiform encefalopati ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 999/2001 om fastställande av bestämmelser för förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati (KOM(2004)0775 -C6-0223/2004 - 2004/0270(COD))

61

P6_TC1-COD(2004)0270Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 10 maj 2005 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2005 om ändring av förordning (EG) nr 999/2001 om fastställande av bestämmelser för förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati vad gäller förlängning av perioden för övergångsbestämmelser.

61

P6_TA(2005)0163Avtal EG/Schweiz om deltagande i verksamheten vid Europeiska miljöbyrån och Europeiska nätverket för miljöinformation och miljöövervakning *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om att på Europeiska gemenskapens vägnar ingå avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om sistnämnda lands deltagande i verksamheten vid Europeiska miljöbyrån och Europeiska nätverket för miljöinformation och miljöövervakning KOM(2004)0658 - C6-0173/2004 - 2004/0233(CNS)) ____

63

P6_TA(2005)0164Ett gemensamt system för mervärdesskatt (omarbetad version) *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets direktiv om ett gemensamt system för mervärdesskatt (omarbetad version) (KOM(2004)0246 - C6-0009/2004 - 2004/0079(CNS))____

63

P6_TA(2005)0165Kvaliteten på badvatten ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om förvaltning av badvattenkvaliteten och om upphävande av direktiv 76/160/EEG (12884/1/2004 - C6-0006/2005 - 2002/0254(COD))

64

P6_TC2-COD(2002)0254Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 10 maj 2005 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/.../EG om förvaltning av badvattenkvaliteten och om upphävande av direktiv 76/160/EEG

64

BILAGA I

75

BILAGA IIBEDÖMNING OCH KLASSIFICERING AV BADVATTEN

76

BILAGA IIIBADVATTENPROFILEN

77

BILAGA IVKONTROLL AV BADVATTEN

78

BILAGA VREGLER FÖR HANTERING AV PROVER FÖR MIKROBIOLOGISKA ANALYSER

79

P6_TA(2005)0166Gränsöverskridande fusioner av bolag med begränsat ansvar ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om gränsöverskridande fusioner av aktiebolag och andra bolag med begränsat ansvar (KOM(2003)0703 -C5-0561/2003 - 2003/0277(COD))

80

P6_TC1-COD(2003)0277Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 10 maj 2005 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/.../EG om gränsöverskridande fusioner av aktiebolag och andra bolag med begränsat ansvar

80

P6_TA(2005)0167Filmarvet och konkurrenskraften i därtill kopplade branscher ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets rekommendation om filmarvet och konkurrenskraften i därtill kopplade branscher (KOM(2004)0171 -C6-0133/2004 - 2004/0066(COD))

89

P6_TC1-COD(2004)0066Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 10 maj 2005 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets rekommendation 2005/.../EG om filmarvet och konkurrenskraften i därtill kopplade branscher

90

P6_TA(2005)0168Ökat hamnskydd ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om det ändrade förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ökat hamnskydd (KOM(2004)0393 - C6-0072/2004 - 2004/0031 (COD))

95

P6_TC1-COD(2004)0031Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 10 maj 2005 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/.../EG om ökat hamnskydd

96

BILAGA IHAMNSKYDDSBEDÖMNING

103

BILAGA IIHAMNSKYDDSPLAN

104

BILAGA IIIGRUNDLÄGGANDE KRAV PÅ SKYDDSUTBILDNINGSÖVNINGAR

106

BILAGA IVKRAV SOM EN ERKÄND SKYDDSORGANISATION MÅSTE UPPFYLLA

106

P6_TA(2005)0169Rättvisa för familjen McCartneyEuropaparlamentets resolution om det våld och den kriminalitet som utövas av den självutnämnda irländska republikanska armén (IRA) i Nordirland, i synnerhet mordet på Robert McCartney

107

Onsdag 11 maj 2005

2006/C 092E/3

PROTOKOLL

109

SAMMANTRÄDETS GÅNG

Öppnande av sammanträdet

Parlamentets sammansättning

Världsbanken (debatt)

Situationen i Kirgizistan och Centralasien (debatt)

Omröstning

Specialdestinerade livsmedel ***I (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Utnämning av en ledamot i Europeiska centralbanken * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Produktion av potatisstärkelse * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Erkännande av yrkeskvalifikationer ***II (omröstning)

Den gemensamma marknadsorganisationen för frukt och grönsaker (omröstning)

Arbetstidens förläggning ***I (omröstning)

Röstförklaringar

Rättelser till avgivna röster

Högtidligt möte - Luxemburg

Justering av protokollet från föregående sammanträde

Europas framtid 60 år efter andra världskriget (debatt)

Frågestund (frågor till rådet)

Kommissionens presentation av det preliminära förslaget till allmän budget - Budgetåret 2006.

Budget 2006: Europaparlamentets budgetberäkning (debatt)

Europeisk avdelning för yttre åtgärder (debatt)

Bedömning av utvecklingsagendan från Doha (debatt)

Föredragningslista för nästa sammanträde

Avslutande av sammanträdet

NÄRVAROLISTA

119

BILAGA I

121

BILAGA II

126

ANTAGNA TEXTER

164

P6_TA(2005)0170Specialdestinerade livsmedel ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om specialdestinerade livsmedel (kodifierad version) (KOM(2004)0290 - C6-0035/2004 - 2004/0090 (COD))

164

P6_TA(2005)0171Utnämning av en ledamot i Europeiska centralbanken *Europaparlamentets beslut om rådets rekommendation om utnämning av Lorenzo Bini Smaghi till direktionsledamot i Europeiska centralbanken (6289/2005 - C6-0054/2005 - 2005/0802(CNS))...

164

P6_TA(2005)0172Produktionen av potatisstärkelse *Europaparlamentes lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1868/94 om upprättande av ett kvotsystem avseende produktionen av potatisstärkelse (KOM (2004)0772 - C6-0014/2005 - 2004/0269(CNS))

165

P6_TA(2005)0173Erkännande av yrkeskvalifikationer ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om erkännande av yrkeskvalifikationer (13781/2/2004 -C6-0008/2005 - 2002/0061 (COD))

167

P6_TC2-COD(2002)0061Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 11 maj 2005 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om erkännande av yrkeskvalifikationer

167

BILAGA IFÖRTECKNING ÖVER YRKESSAMMANSLUTNINGAR ELLER -ORGANISATIONER SOM UPPFYLLER VILLKOREN I ARTIKEL 3.2

207

BILAGA IIFÖRTECKNING ÖVER UTBILDNINGAR MED SÅDAN SÄRSKILD UPPLÄGGNING SOM AVSES I ARTIKEL 11.4 B

208

BILAGA IIIFÖRTECKNING ÖVER UTBILDNINGAR MED SÅDAN SÄRSKILD UPPLÄGGNING SOM AVSES I ARTIKEL 13.2 TREDJE STYCKET

220

BILAGA IVVERKSAMHETSFORMER MED ANKNYTNING TILL DE SLAG AV YRKESERFARENHET SOM AVSES I ARTIKLARNA 17, 18 OCH 19

222

BILAGA VERKÄNNANDE PÅ GRUNDVAL AV SAMORDNINGEN AV MINIMIKRAV FÖR UTBILDNINGAR____

231

BILAGA VIFÖRVÄRVADE RÄTTIGHETER SOM GÄLLER DE YRKEN SOM ERKÄNNS PÅ GRUNDVAL AV SAMORDNING AV MINIMIKRAVEN FÖR UTBILDNING

277

BILAGA VIIHANDLINGAR OCH INTYG SOM KAN KRÄVAS ENLIGT ARTIKEL 50.1

283

P6_TA(2005)0174Den gemensamma marknadsorganisationen inom området för frukt och grönsakerEuropaparlamentets resolution om förenkling av den gemensamma organisationen av marknaden för frukt och grönsaker (2004/2193(INI))

284

P6_TA(2005)0175Arbetstidens förläggning ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2003/88/EG om arbetstidens förläggning i vissa avseenden (KOM(2004)0607 -C6-0122/2004 - 2004/0209(COD))

292

P6_TC1-COD(2004)0209Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 maj 2005 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/.../EG om ändring av direktiv 2003/88/EG om arbetstidens förläggning i vissa avseenden

292

Torsdag 12 maj 2005

2006/C 092E/4

PROTOKOLL

299

SAMMANTRÄDETS GÅNG

Öppnande av sammanträdet

Inkomna dokument

Kinas tillämpning av WTO:s regler (debatt)

Europeiska unionens informations- och kommunikationsstrategi (debatt)

Omröstning

Andra partsmötet om Århuskonventionen (omröstning)

Klimatförändringar (omröstning)

Situationen i Sudan (omröstning)

Situationen i Kirgizistan och Centralasien (omröstning)

Europas framtid 60 år efter andra världskriget (omröstning)

Budget 2006: Europaparlamentets budgetberäkning (omröstning)

Bedömning av utvecklingsagendan från Doha (omröstning)

Europeiska unionens informations- och kommunikationsstrategi (omröstning)

Röstförklaringar

Rättelser till avgivna röster

Meddelande om rådets gemensamma ståndpunkter

Begäran om fastställelse av parlamentarisk immunitet

Utskottens sammansättning

Föredragningslistan

Justering av protokollet från föregående sammanträde

Misstroendeförklaring mot kommissionen

Torka i Spanien (debatt)

Debatt om fall av kränkning av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer (debatt)

Togo

Kränkning av de mänskliga rättigheterna och demokratiprincipen i den ryska Republiken Mari El

Människorättssituation i Burma/Myanmar

Omröstning

Togo (omröstning)

Kränkning av de mänskliga rättigheterna och demokratiprincipen i den ryska Republiken Mari El (omröstning)

Människorättssituationen i Burma/Myanmar (omröstning)

Torka i Spanien (omröstning)

Beslut om vissa dokument

Skriftliga förklaringar införda i registret (artikel 116 i arbetsordningen)

Översändande av texter som antagits under sammanträdesperioden

Datum för nästa sammanträdesperiod

Avbrytande av sessionen

NÄRVAROLISTA

313

BILAGA I

314

BILAGA II

325

ANNEXE III

382

ANTAGNA TEXTER

383

P6_TA(2005)0176Andra partsmötet om ÅrhuskonventionenEuropaparlamentets resolution om EU:s strategi inför konferensen i Almaty om Århuskonventionen.

383

P6_TA(2005)0177KlimatförändringarEuropaparlamentets resolution om seminariet för regeringarnas sakkunniga om klimatförändringar..

384

P6_TA(2005)0178Situationen i SudanEuropaparlamentets resolution om Sudan

387

P6_TA(2005)0179Situationen i Kirgizistan och CentralasienEuropaparlamentets resolution om situationen i Kirgizistan och Centralasien

390

P6_TA(2005)0180Europas framtid sextio år efter andra världskrigets slutEuropaparlamentets resolution om sextioårsdagen av slutet på andra världskriget i Europa den 8 maj 1945

392

P6_TA(2005)0181Budget 2006: Europaparlamentets budgetberäkningEuropaparlamentets resolution om beräkning av Europaparlamentets inkomster och utgifter för budgetåret 2006 (2005/2012(BUD))

394

P6_TA(2005)0182Utvecklingsagendan från Doha efter beslutet av WTO:s allmänna råd av den 1 augusti 2004Europaparlamentets resolution om utvärderingen av Doha-rundan efter beslutet av WTO:s allmänna råd av den 1 augusti 2004 (2004/213 8(INI))

397

P6_TA(2005)0183Europeiska unionens informations- och kommunikationsstrategiEuropaparlamentets resolution om genomförandet av Europeiska unionens informations- och kommunikationsstrategi (2004/2238(INI))

403

P6_TA(2005)0184TogoEuropaparlamentets resolution om Togo

407

P6_TA(2005)0185Kränkning av de mänskliga rättigheterna och demokratiprincipen i den ryska Republiken Mari ElEuropaparlamentets resolution om Mari El

409

P6_TA(2005)0186Människorättssituationen i Burma/MyanmarEuropaparlamentets resolution om Myanmar

410

P6_TA(2005)0187Torka i SpanienEuropaparlamentets resolution om torkan i Spanien

414

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I (Meddelanden)

EUROPAPARLAMENTET

SESSIONEN 2005-2006

Måndag 9 maj 2005

| 20.4.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 92/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 92/1

---

PROTOKOLL

(2006/C 92 E/01)

SAMMANTRÄDETS GÅNG

ORDFÖRANDESKAP: Josep BORRELL FONTELLES

Talman

1.   Återupptagande av sessionen

Sammanträdet öppnades kl. 17.05.

2.   Justering av protokollet från föregående sammanträde

Rättelser till avgivna röster:

Sammanträdesdatum: 14.4.2005.

Betänkande Elmar Brok – A6-0062/2005

| — | resolutionen (i sin helhet)

  nej: Hélène Goudin |
| --- | --- |

—

resolutionen (i sin helhet)

nej: Hélène Goudin

Sammanträdesdatum: 28.4.2005.

Betänkande Christa Klaß – A6-0061/2005

| — | ändringsförslag 102/122

  ja: Hélène Goudin |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 102/122

ja: Hélène Goudin

Betänkande Małgorzata Handzlik – A6-0068/2005

| — | ändringsförslag 1

  ja: Pervenche Berès, Brigitte Douay, Catherine Guy-Quint, Pierre Moscovici, Catherine Trautmann |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 1

ja: Pervenche Berès, Brigitte Douay, Catherine Guy-Quint, Pierre Moscovici, Catherine Trautmann

Betänkande Simon Coveney – A6-0086/2005

| — | ändringsförslag 17

  nej: Pervenche Berès |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 17

nej: Pervenche Berès

| — | ändringsförslag 8

  ja: Pervenche Berès, Jacques Toubon |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 8

ja: Pervenche Berès, Jacques Toubon

| — | ändringsförslag 9

  ja: Jacques Toubon |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 9

ja: Jacques Toubon

| — | ändringsförslag 50

  ja: Jacques Toubon |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 50

ja: Jacques Toubon

Riccardo Ventre hade meddelat talmannen att han hade velat rösta ja till resolutionen (i sin helhet) till betänkandet Giles Chichester – A6-0080/2005 (punkt 8.5 i protokollet av den 28.4.2005), men att hans omröstningsapparat inte fungerade.

*

- *

Protokollet från föregående sammanträde justerades.

3.   Minneshögtid

Talmannen gjorde ett uttalande för att högtidlighålla minnet av det var 60 år sedan andra världskriget tog slut.

*

- *

Den lettiska violinisten Baiba Skride hedrade minnet av denna årsdag med en tolkning av chaconne 1004 av J.S. Bach.

4.   Inkomna dokument

Talmannen hade mottagit följande dokument:

| 1) | från parlamentets utskott







  1.1) | betänkanden:







  — | * Betänkande om förslaget till rådets beslut om att på Europeiska gemenskapens vägnar ingå avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om sistnämnda lands deltagande i verksamheten vid Europeiska miljöbyrån och Europeiska nätverket för miljöinformation och miljöövervakning (COM(2004)0658 – C6-0173/2004 – 2004/0233(CNS)) – Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet
  Föredragande: Florenz Karl-Heinz (A6-0088/2005). |
| --- | --- | --- | --- |

1)

från parlamentets utskott

1.1)

betänkanden:

—

- Betänkande om förslaget till rådets beslut om att på Europeiska gemenskapens vägnar ingå avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om sistnämnda lands deltagande i verksamheten vid Europeiska miljöbyrån och Europeiska nätverket för miljöinformation och miljöövervakning (COM(2004)0658 – C6-0173/2004 – 2004/0233(CNS)) – Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet

Föredragande: Florenz Karl-Heinz (A6-0088/2005).

| — | *»I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om gränsöverskridande fusioner av aktiebolag och andra bolag med begränsat ansvar (COM(2003)0703 – C5-0561/2003 – 2003/0277(COD)) – Utskottet för rättsliga frågor
  Föredragande: Lehne Klaus-Heiner (A6-0089/2005). |
| --- | --- |

—

*»I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om gränsöverskridande fusioner av aktiebolag och andra bolag med begränsat ansvar (COM(2003)0703 – C5-0561/2003 – 2003/0277(COD)) – Utskottet för rättsliga frågor

Föredragande: Lehne Klaus-Heiner (A6-0089/2005).

| — | * Betänkande om rådets rekommendation om utnämning av Lorenzo Bini Smaghi till direktionsledamot i Europeiska centralbanken (06289/2005 – C6-0054/2005 – 2005/0802(CNS)) – Utskottet för ekonomi och valutafrågor
  Föredragande: Berès Pervenche (A6-0094/2005). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om rådets rekommendation om utnämning av Lorenzo Bini Smaghi till direktionsledamot i Europeiska centralbanken (06289/2005 – C6-0054/2005 – 2005/0802(CNS)) – Utskottet för ekonomi och valutafrågor

Föredragande: Berès Pervenche (A6-0094/2005).

| — | Betänkande om utvärderingen av Doharundan efter WTO-överenskommelsen den 1 augusti 2004 (2004/2138(INI)) – Utskottet för internationell handel
  Föredragande: Moreno Sánchez Javier (A6-0095/2005). |
| --- | --- |

—

Betänkande om utvärderingen av Doharundan efter WTO-överenskommelsen den 1 augusti 2004 (2004/2138(INI)) – Utskottet för internationell handel

Föredragande: Moreno Sánchez Javier (A6-0095/2005).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1868/94 om upprättande av ett kvotsystem avseende produktionen av potatisstärkelse (COM(2004) 0772 – C6-0014/2005 – 2004/0269(CNS)) – Utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling
  Föredragande: Wojciechowski Janusz (A6-0096/2005). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1868/94 om upprättande av ett kvotsystem avseende produktionen av potatisstärkelse (COM(2004) 0772 – C6-0014/2005 – 2004/0269(CNS)) – Utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling

Föredragande: Wojciechowski Janusz (A6-0096/2005).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets direktiv om ett gemensamt system för mervärdesskatt (omarbetad version) (COM(2004)0246 – C6-0009/2004 – 2004/0079(CNS)) – Utskottet för ekonomi och valutafrågor
  Föredragande: Hudghton Ian (A6-0097/2005). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets direktiv om ett gemensamt system för mervärdesskatt (omarbetad version) (COM(2004)0246 – C6-0009/2004 – 2004/0079(CNS)) – Utskottet för ekonomi och valutafrågor

Föredragande: Hudghton Ian (A6-0097/2005).

| — | ***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 999/2001 om fastställande av bestämmelser för förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati (COM(2004)0775 – C6-0223/2004 – 2004/0270(COD)) – Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet
  Föredragande: Roth-Behrendt Dagmar (A6-0098/2005). |
| --- | --- |

—

***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 999/2001 om fastställande av bestämmelser för förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati (COM(2004)0775 – C6-0223/2004 – 2004/0270(COD)) – Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet

Föredragande: Roth-Behrendt Dagmar (A6-0098/2005).

| — | ***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om åtgärder för att trygga elförsörjning och infrastrukturinvesteringar (COM(2003)0740 – C5-0643/2003 – 2003/0301 (COD)) – Utskottet för industrifrågor, forskning och energi
  Föredragande: Chichester Giles (A6-0099/2005). |
| --- | --- |

—

***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om åtgärder för att trygga elförsörjning och infrastrukturinvesteringar (COM(2003)0740 – C5-0643/2003 – 2003/0301 (COD)) – Utskottet för industrifrågor, forskning och energi

Föredragande: Chichester Giles (A6-0099/2005).

| — | ***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets rekommendation om film-arvet och konkurrenskraften i därtill kopplade branscher (COM(2004)0171 – C5-0133/2004 – 2004/0066(COD)) – Utskottet för kultur och utbildning
  Föredragande: Hegyi Gyula (A6-0101/2005). |
| --- | --- |

—

***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets rekommendation om film-arvet och konkurrenskraften i därtill kopplade branscher (COM(2004)0171 – C5-0133/2004 – 2004/0066(COD)) – Utskottet för kultur och utbildning

Föredragande: Hegyi Gyula (A6-0101/2005).

| — | ***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2003/88/EG om arbetstidens förläggning i vissa avseenden (COM(2004)0607 – C6-0122/2004 – 2004/0209(COD)) – Utskottet för sysselsättning och sociala frågor
  Föredragande: Cercas Alejandro (A6-0105/2005). |
| --- | --- |

—

***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2003/88/EG om arbetstidens förläggning i vissa avseenden (COM(2004)0607 – C6-0122/2004 – 2004/0209(COD)) – Utskottet för sysselsättning och sociala frågor

Föredragande: Cercas Alejandro (A6-0105/2005).

| — | Betänkande om beräkningen av Europaparlamentets inkomster och utgifter för budgetåret 2006 (2005/2012(BUD)) – Budgetutskottet
  Föredragande: Dombrovskis Valdis (A6-0106/2005). |
| --- | --- |

—

Betänkande om beräkningen av Europaparlamentets inkomster och utgifter för budgetåret 2006 (2005/2012(BUD)) – Budgetutskottet

Föredragande: Dombrovskis Valdis (A6-0106/2005).

| — | ***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1177/2003 om gemenskapsstatistik över inkomster och levnadsförhållanden (EU-SILC) (COM(2005)0028 – C6-0034/2005 – 2005/0004(COD)) – Utskottet för sysselsättning och sociala frågor
  Föredragande: Del Turco Ottaviano (A6-0107/2005). |
| --- | --- |

—

***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1177/2003 om gemenskapsstatistik över inkomster och levnadsförhållanden (EU-SILC) (COM(2005)0028 – C6-0034/2005 – 2005/0004(COD)) – Utskottet för sysselsättning och sociala frågor

Föredragande: Del Turco Ottaviano (A6-0107/2005).

| — | ***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om specialdestine-rade livsmedel (kodifierad version) (COM(2004)0290 – C6-0035/2004 – 2004/0090(COD)) – Utskottet för rättsliga frågor
  Föredragande: López-Istúriz White Antonio (A6-0110/2005). |
| --- | --- |

—

***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om specialdestine-rade livsmedel (kodifierad version) (COM(2004)0290 – C6-0035/2004 – 2004/0090(COD)) – Utskottet för rättsliga frågor

Föredragande: López-Istúriz White Antonio (A6-0110/2005).

| — | Betänkande om genomförandet av Europeiska unionens informations- och kommunikationsstrategi (COM(2004)0196 – 2004/2238(INI)) – Utskottet för kultur och utbildning
  Föredragande: Herrero-Tejedor Luis Francisco (A6-0111/2005). |
| --- | --- |

—

Betänkande om genomförandet av Europeiska unionens informations- och kommunikationsstrategi (COM(2004)0196 – 2004/2238(INI)) – Utskottet för kultur och utbildning

Föredragande: Herrero-Tejedor Luis Francisco (A6-0111/2005).

| — | Betänkande om förenkling av den gemensamma organisationen av marknaden för frukt och grönsaker (COM(2004)0549 – 2004/2193(INI)) – Utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling
  Föredragande: Herranz García María Esther (A6-0121/2005). |
| --- | --- |

—

Betänkande om förenkling av den gemensamma organisationen av marknaden för frukt och grönsaker (COM(2004)0549 – 2004/2193(INI)) – Utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling

Föredragande: Herranz García María Esther (A6-0121/2005).

| — | *** Rekommendation om förslaget till rådets beslut






  1. | om ingående av ett ramavtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Albanien om de allmänna principerna för Republiken Albaniens deltagande i gemenskapsprogram |
| --- | --- | --- |

—

*** Rekommendation om förslaget till rådets beslut

1.

om ingående av ett ramavtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Albanien om de allmänna principerna för Republiken Albaniens deltagande i gemenskapsprogram

| 2. | om ingående av ett ramavtal mellan Europeiska gemenskapen och Bosnien och Hercego-vina om de allmänna principerna för Bosnien och Hercegovinas deltagande i gemenskapsprogram |
| --- | --- |

2.

om ingående av ett ramavtal mellan Europeiska gemenskapen och Bosnien och Hercego-vina om de allmänna principerna för Bosnien och Hercegovinas deltagande i gemenskapsprogram

| 3. | om ingående av ett ramavtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Kroatien om de allmänna principerna för Republiken Kroatiens deltagande i gemenskapsprogram |
| --- | --- |

3.

om ingående av ett ramavtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Kroatien om de allmänna principerna för Republiken Kroatiens deltagande i gemenskapsprogram

| 4. | om ingående av ett protokoll till stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, å andra sidan, om ett ramavtal mellan Europeiska gemenskapen och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien om de allmänna principerna för f.d. jugoslaviska republiken Makedoniens deltagande i gemenskapsprogram |
| --- | --- |

4.

om ingående av ett protokoll till stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, å andra sidan, om ett ramavtal mellan Europeiska gemenskapen och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien om de allmänna principerna för f.d. jugoslaviska republiken Makedoniens deltagande i gemenskapsprogram

| 5. | om ingående av ett ramavtal mellan Europeiska gemenskapen och Serbien och Monte-negro om de allmänna principerna för Serbien och Montenegros deltagande i gemenskapsprogram (05532/2005 [1] – C6-0039/2005 – 2004/0276(AVC)) – Utskottet för utrikesfrågor |
| --- | --- |

5.

om ingående av ett ramavtal mellan Europeiska gemenskapen och Serbien och Monte-negro om de allmänna principerna för Serbien och Montenegros deltagande i gemenskapsprogram (05532/2005 [1] – C6-0039/2005 – 2004/0276(AVC)) – Utskottet för utrikesfrågor

Föredragande: Brok Elmar (A6-0122/2005).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EEG) nr 2759/75, förordning (EEG) nr 2771/75, förordning (EEG) nr 2777/75, förordning (EG) nr 1254/1999, förordning (EG) nr 1255/1999 och förordning (EG) nr 2529/2001 i fråga om undantagsåtgärder till stöd för marknaden (COM(2004)0712 – C6-0220/2004 – 2004/0254(CNS)) –Utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling
  Föredragande: Busk Niels (A6-0126/2005). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EEG) nr 2759/75, förordning (EEG) nr 2771/75, förordning (EEG) nr 2777/75, förordning (EG) nr 1254/1999, förordning (EG) nr 1255/1999 och förordning (EG) nr 2529/2001 i fråga om undantagsåtgärder till stöd för marknaden (COM(2004)0712 – C6-0220/2004 – 2004/0254(CNS)) –Utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling

Föredragande: Busk Niels (A6-0126/2005).

| 1.2) | andrabehandlingsrekommendationer:







  — | ***II Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om förvaltning av badvattenkvaliteten och om upphävande av direktiv 76/160/EEG (12884/1/2004 – C6-0006/2005 – 2002/0254(COD)) – Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet
  Föredragande: Maaten Jules (A6-0102/2005). |
| --- | --- | --- |

1.2)

andrabehandlingsrekommendationer:

—

***II Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om förvaltning av badvattenkvaliteten och om upphävande av direktiv 76/160/EEG (12884/1/2004 – C6-0006/2005 – 2002/0254(COD)) – Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet

Föredragande: Maaten Jules (A6-0102/2005).

| — | ***II Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om erkännande av yrkeskvalifikationer (13781/2/2004 – C6-0008/2005 – 2002/0061 (COD)) – Utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd
  Föredragande: Zappalà Stefano (A6-0119/2005). |
| --- | --- |

—

***II Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om erkännande av yrkeskvalifikationer (13781/2/2004 – C6-0008/2005 – 2002/0061 (COD)) – Utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd

Föredragande: Zappalà Stefano (A6-0119/2005).

| 2) | från ledamöterna







  2.1) | muntliga frågor (artikel 108 i arbetsordningen):







  — | Karl-Heinz Florenz, för utskottet ENVI, till kommissionen: Kommissionens strategi för det andra partsmötet om Århuskonventionen (B6-0237/2005); |
| --- | --- | --- | --- |

2)

från ledamöterna

2.1)

muntliga frågor (artikel 108 i arbetsordningen):

—

Karl-Heinz Florenz, för utskottet ENVI, till kommissionen: Kommissionens strategi för det andra partsmötet om Århuskonventionen (B6-0237/2005);

| — | Paolo Costa, för utskottet TRAN, till rådet: Finansiering av det transeuropeiska transportnätet (B6-0238/2005); |
| --- | --- |

—

Paolo Costa, för utskottet TRAN, till rådet: Finansiering av det transeuropeiska transportnätet (B6-0238/2005);

| — | Paolo Costa, för utskottet TRAN, till kommissionen: Finansiering av transeuropeiska transportnät (B6-0239/2005); |
| --- | --- |

—

Paolo Costa, för utskottet TRAN, till kommissionen: Finansiering av transeuropeiska transportnät (B6-0239/2005);

| 2.2) | muntliga frågor inför frågestunden (artikel 109 i arbetsordningen) (B6-0236/2005)







  — | Ryan Eoin, Evans Robert, Dimitrakopoulos Giorgos, Staes Bart, Posselt Bernd, Mitchell Gay, Goudin Hélène, Crowley Brian, Karatzaferis Georgios, Pieper Markus, McGuinness Mairead, Papadimoulis Dimitrios, Martin David, Papastamkos Georgios, Beglitis Panagiotis, Moraes Claude, Geringer de Oedenberg Lidia Joanna, Lambsdorff Alexander, Bowis John, Karas Othmar, Hammerstein Mintz David, Sjöstedt Jonas, Krarup Ole, Schlyter Carl, Panayotopou-los-Cassiotou Marie, Rudi Ubeda Luisa Fernanda, Kinnock Glenys, Stihler Catherine, Newton Dunn Bill, Seppänen Esko, Davies Chris, Morgantini Luisa, McAvan Linda, Matsouka Maria, Mavrommatis Manolis, Kratsa-Tsagaropoulou Rodi, Herczog Edit, Landsbergis Vytautas, Ada-mou Adamos, Dombrovskis Valdis, Pack Doris, Podkański Zdzisław Zbigniew, Czarnecki Ryszard, Kuźmiuk Zbigniew Krzysztof Wuermeling Joachim, Van Hecke Johan, Martin Hans-Peter, Riis-Jørgensen Karin, Stenzel Ursula, Onyszkiewicz Janusz, Casaca Paulo, Aylward Liam, Ó Neachtain Seán, Vakalis Nikolaos, Pafilis Athanasios, Toussas Georgios, Sonik Bogu-sław, Hammerstein Mintz David, Evans Robert, Posselt Bernd, Davies Chris, Morgantini Luisa, Mitchell Gay Martin David, Beglitis Panagiotis, Moraes Claude, Seppänen Esko, Kratsa-Tsagaropoulou Rodi, Papadimoulis Dimitrios, Pack Doris, Wallis Diana, Czarnecki Ryszard, Geringer de Oedenberg Lidia Joanna, Lambsdorff Alexander, Van Hecke Johan, Martin Hans-Peter, Casaca Paulo, Hennicot-Schoepges Erna, Crowley Brian, Aylward Liam, Ó Neachtain Seán, Ryan Eoin, Manolakou Diamanto, Pafilis Athanasios, Toussas Georgios |
| --- | --- | --- |

2.2)

muntliga frågor inför frågestunden (artikel 109 i arbetsordningen) (B6-0236/2005)

—

Ryan Eoin, Evans Robert, Dimitrakopoulos Giorgos, Staes Bart, Posselt Bernd, Mitchell Gay, Goudin Hélène, Crowley Brian, Karatzaferis Georgios, Pieper Markus, McGuinness Mairead, Papadimoulis Dimitrios, Martin David, Papastamkos Georgios, Beglitis Panagiotis, Moraes Claude, Geringer de Oedenberg Lidia Joanna, Lambsdorff Alexander, Bowis John, Karas Othmar, Hammerstein Mintz David, Sjöstedt Jonas, Krarup Ole, Schlyter Carl, Panayotopou-los-Cassiotou Marie, Rudi Ubeda Luisa Fernanda, Kinnock Glenys, Stihler Catherine, Newton Dunn Bill, Seppänen Esko, Davies Chris, Morgantini Luisa, McAvan Linda, Matsouka Maria, Mavrommatis Manolis, Kratsa-Tsagaropoulou Rodi, Herczog Edit, Landsbergis Vytautas, Ada-mou Adamos, Dombrovskis Valdis, Pack Doris, Podkański Zdzisław Zbigniew, Czarnecki Ryszard, Kuźmiuk Zbigniew Krzysztof Wuermeling Joachim, Van Hecke Johan, Martin Hans-Peter, Riis-Jørgensen Karin, Stenzel Ursula, Onyszkiewicz Janusz, Casaca Paulo, Aylward Liam, Ó Neachtain Seán, Vakalis Nikolaos, Pafilis Athanasios, Toussas Georgios, Sonik Bogu-sław, Hammerstein Mintz David, Evans Robert, Posselt Bernd, Davies Chris, Morgantini Luisa, Mitchell Gay Martin David, Beglitis Panagiotis, Moraes Claude, Seppänen Esko, Kratsa-Tsagaropoulou Rodi, Papadimoulis Dimitrios, Pack Doris, Wallis Diana, Czarnecki Ryszard, Geringer de Oedenberg Lidia Joanna, Lambsdorff Alexander, Van Hecke Johan, Martin Hans-Peter, Casaca Paulo, Hennicot-Schoepges Erna, Crowley Brian, Aylward Liam, Ó Neachtain Seán, Ryan Eoin, Manolakou Diamanto, Pafilis Athanasios, Toussas Georgios

| 2.3) | skriftliga förklaringar införda i registret (artikel 116 i arbetsordningen)







  — | Maciej Marian Giertych, om reformen av Europaparlamentet i syfte att parlamentet skall ha en enda arbetsort i staden Rom (25/2005). |
| --- | --- | --- |

2.3)

skriftliga förklaringar införda i registret (artikel 116 i arbetsordningen)

—

Maciej Marian Giertych, om reformen av Europaparlamentet i syfte att parlamentet skall ha en enda arbetsort i staden Rom (25/2005).

5.   Framställningar

Följande framställningar som tagits upp i registret under nedanstående datum hade, i enlighet med artikel 191.5 i arbetsordningen, hänvisats till behörigt utskott:

Den 21.4.2005

| | Society of Russian-Speakers in Ireland (med ytterligare 46 underskrifter) (nr 342/2005), |
| --- | --- |

Society of Russian-Speakers in Ireland (med ytterligare 46 underskrifter) (nr 342/2005),

| | Jan Molnar (Movimiento para la Libertad de Manifestación) (nr 343/2005), |
| --- | --- |

Jan Molnar (Movimiento para la Libertad de Manifestación) (nr 343/2005),

| | Claude Coste (nr 344/2005), |
| --- | --- |

Claude Coste (nr 344/2005),

| | Jeanne Charles (nr 345/2005), |
| --- | --- |

Jeanne Charles (nr 345/2005),

| | Roselyne Catheau (nr 346/2005), |
| --- | --- |

Roselyne Catheau (nr 346/2005),

| | Comitato Ecumenico per le Comunicazioni Sociali (nr 347/2005), |
| --- | --- |

Comitato Ecumenico per le Comunicazioni Sociali (nr 347/2005),

| | Leopoldina Maria Andrade Serôdio e Silva (nr 348/2005), |
| --- | --- |

Leopoldina Maria Andrade Serôdio e Silva (nr 348/2005),

| | Frutuoso Paulo Ferreira da Rocha (nr 349/2005), |
| --- | --- |

Frutuoso Paulo Ferreira da Rocha (nr 349/2005),

| | Kurt Radke (nr 350/2005), |
| --- | --- |

Kurt Radke (nr 350/2005),

| | Rainer Keuser (nr 351/2005), |
| --- | --- |

Rainer Keuser (nr 351/2005),

| | Nelli Schwarz (nr 352/2005), |
| --- | --- |

Nelli Schwarz (nr 352/2005),

| | Thomas Potts (nr 353/2005), |
| --- | --- |

Thomas Potts (nr 353/2005),

| | Jelka et Milan Aleksic (nr 354/2005), |
| --- | --- |

Jelka et Milan Aleksic (nr 354/2005),

| | Frank Holtmann (Verband der Berufsschiffer und das Berufsschiffer-Kolleg in Belgrad) (nr 355/2005), |
| --- | --- |

Frank Holtmann (Verband der Berufsschiffer und das Berufsschiffer-Kolleg in Belgrad) (nr 355/2005),

| | Elfi et Klaus Schreiber (nr 356/2005), |
| --- | --- |

Elfi et Klaus Schreiber (nr 356/2005),

| | Tim Gerber (nr 357/2005), |
| --- | --- |

Tim Gerber (nr 357/2005),

| | Anneliese Müller (nr 358/2005), |
| --- | --- |

Anneliese Müller (nr 358/2005),

| | Barbara Wolff (nr 359/2005), |
| --- | --- |

Barbara Wolff (nr 359/2005),

| | Varpetjan Hovanes Agubevic och Karapetjn Raja Badalovna (nr 360/2005); |
| --- | --- |

Varpetjan Hovanes Agubevic och Karapetjn Raja Badalovna (nr 360/2005);

| | Franz Haas (nr 361/2005), |
| --- | --- |

Franz Haas (nr 361/2005),

| | Yasar Bozkurt (nr 362/2005), |
| --- | --- |

Yasar Bozkurt (nr 362/2005),

| | Renate och Hans-Jürgen Rüdiger (nr 363/2005), |
| --- | --- |

Renate och Hans-Jürgen Rüdiger (nr 363/2005),

| | Walter Diterle (nr 364/2005), |
| --- | --- |

Walter Diterle (nr 364/2005),

| | Alexander Stabel (nr 365/2005), |
| --- | --- |

Alexander Stabel (nr 365/2005),

| | Olaf Quasdorff (nr 366/2005), |
| --- | --- |

Olaf Quasdorff (nr 366/2005),

| | Lothar Bohrman (nr 367/2005), |
| --- | --- |

Lothar Bohrman (nr 367/2005),

| | Mirko Mendek (nr 368/2005), |
| --- | --- |

Mirko Mendek (nr 368/2005),

| | Gerhard Brenner (nr 369/2005), |
| --- | --- |

Gerhard Brenner (nr 369/2005),

| | Richard Sauerwald och Elke Stein (nr 370/2005), |
| --- | --- |

Richard Sauerwald och Elke Stein (nr 370/2005),

| | Okkes Ciftci (nr 371/2005), |
| --- | --- |

Okkes Ciftci (nr 371/2005),

| | Ariel Machiel Rijkenberg (nr 372/2005), |
| --- | --- |

Ariel Machiel Rijkenberg (nr 372/2005),

| | Joachim Tjaden (Bürgerinitiative ”Bürger gegen den Jade WeserPort”) (nr 373/2005), |
| --- | --- |

Joachim Tjaden (Bürgerinitiative ”Bürger gegen den Jade WeserPort”) (nr 373/2005),

| | Günter Kania (nr 374/2005), |
| --- | --- |

Günter Kania (nr 374/2005),

| | Dimitrios Skouma (nr 375/2005), |
| --- | --- |

Dimitrios Skouma (nr 375/2005),

| | Jean Edouard Sieffert (nr 376/2005), |
| --- | --- |

Jean Edouard Sieffert (nr 376/2005),

| | Macjen Franc (nr 377/2005), |
| --- | --- |

Macjen Franc (nr 377/2005),

| | František Brychta (nr 378/2005), |
| --- | --- |

František Brychta (nr 378/2005),

| | Silvana Novarin (nr 379/2005), |
| --- | --- |

Silvana Novarin (nr 379/2005),

| | Eric Andrew Gueslain se Classie (nr 380/2005), |
| --- | --- |

Eric Andrew Gueslain se Classie (nr 380/2005),

| | David R Burrage (British Expats Association in Spain) (nr 381/2005), |
| --- | --- |

David R Burrage (British Expats Association in Spain) (nr 381/2005),

| | Jossef Ladislaus Illes (nr 382/2005), |
| --- | --- |

Jossef Ladislaus Illes (nr 382/2005),

| | Marie Kavanagh (nr 383/2005), |
| --- | --- |

Marie Kavanagh (nr 383/2005),

| | Jeroen van der Rijst (nr 384/2005), |
| --- | --- |

Jeroen van der Rijst (nr 384/2005),

| | Maria Vaessen-Huis (nr 385/2005), |
| --- | --- |

Maria Vaessen-Huis (nr 385/2005),

| | Özcan Kaldoyo (ACSA) (nr 386/2005), |
| --- | --- |

Özcan Kaldoyo (ACSA) (nr 386/2005),

| | Andrea Spöttle (nr 387/2005), |
| --- | --- |

Andrea Spöttle (nr 387/2005),

| | Péter Beszterczey (Jövőnkért Alapítvány) (nr 388/2005), |
| --- | --- |

Péter Beszterczey (Jövőnkért Alapítvány) (nr 388/2005),

| | Bogusław Stec (nr 389/2005), |
| --- | --- |

Bogusław Stec (nr 389/2005),

| | Stanisław Chmal (nr 390/2005). |
| --- | --- |

Stanisław Chmal (nr 390/2005).

6.   Avtalstexter översända av rådet

Rådet hade översänt en vidimerad kopia av följande dokument:

| — | avtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Albanien om återtagande av personer utan uppehållstillstånd |
| --- | --- |

—

avtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Albanien om återtagande av personer utan uppehållstillstånd

7.   Kommissionens åtgärder till följd av parlamentets ståndpunkter och resolutioner

Kommissionens meddelanden om de åtgärder som kommissionen vidtagit till följd av ståndpunkter och resolutioner som antagits av parlamentet under sammanträdesperioderna februari och mars 2005 hade delats ut.

8.   Skriftliga förklaringar (artikel 116 i arbetsordningen)

De skriftliga förklaringarna nr 2, 3, 4/2005, som inte erhållit nödvändigt antal underskrifter, hade bortfallit, i enlighet med bestämmelserna i artikel 116.5 i arbetsordningen.

9.   Parlamentets sammansättning

Ottaviano Del Turco hade skriftligen meddelat att han hade valts till president för regionen Abruzzerna.

I enlighet med artikel 4.4 i arbetsordningen och artikel 7.1 i akten om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet, var detta ämbete oförenligt med uppdraget som företrädare i Europaparlamentet. Parlamentet fastställde således att denna plats var vakant från och med den 2.5.2005 och underrättade den berörda medlemsstaten härom.

10.   Utskottens sammansättning

På begäran av PPE-DE-gruppen godkände parlamentet följande utnämning:

| — | utskottet JURI: Kurt Lechner i stället för Giorgio Carollo. |
| --- | --- |

—

utskottet JURI: Kurt Lechner i stället för Giorgio Carollo.

11.   Undertecknande av rättsakter som antagits genom medbeslutandeförfarandet

Talmannen meddelade att han tillsammans med rådets ordförande under onsdagen skulle underteckna följande rättsakter som antagits genom medbeslutandeförfarandet, i enlighet med artikel 68 i parlamentets arbetsordning:

| — | Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/14/EG om ändring av rådets direktiv 72/166/EEG, 84/5/EEG, 88/357/EEG och 90/232/EEG samt Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/26/EG om ansvarsförsäkring för motorfordon (3604/2005 – C6-0123/2005 – 2002/0124(COD)); |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/14/EG om ändring av rådets direktiv 72/166/EEG, 84/5/EEG, 88/357/EEG och 90/232/EEG samt Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/26/EG om ansvarsförsäkring för motorfordon (3604/2005 – C6-0123/2005 – 2002/0124(COD));

| — | Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/29/EG om otillbörliga affärsmetoder som tillämpas av näringsidkare gentemot konsumenter på den inre marknaden och om ändring av rådets direktiv 84/450/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 97/7/EG, 98/27/EG och 2002/65/EG samt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2006/2004 (direktiv om otillbörliga affärsmetoder) (3616/2005 – C6-0121/2005 – 2003/0134(COD)); |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/29/EG om otillbörliga affärsmetoder som tillämpas av näringsidkare gentemot konsumenter på den inre marknaden och om ändring av rådets direktiv 84/450/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 97/7/EG, 98/27/EG och 2002/65/EG samt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2006/2004 (direktiv om otillbörliga affärsmetoder) (3616/2005 – C6-0121/2005 – 2003/0134(COD));

| — | Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2005/EG om inrättandet av ett flerårigt gemenskapsprogram för att främja en säkrare användning av Internet och ny online-teknik (3688/2004 – C6-0122/2005 – 2004/0023(COD)). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2005/EG om inrättandet av ett flerårigt gemenskapsprogram för att främja en säkrare användning av Internet och ny online-teknik (3688/2004 – C6-0122/2005 – 2004/0023(COD)).

12.   Arbetsplan

Nästa punkt på föredragningslistan var fastställandet av arbetsplanen.

Det slutgiltiga förslaget till föredragningslista för sammanträdesperioderna i maj I och och maj II (PE 357.268/PDOJ) hade delats ut. Följande ändringar hade föreslagits i enlighet med artikel 132 i arbetsordningen:

Sammanträdena den 9.5.2005-12.5.2005

måndagen

| — | Ingen ändring föreslagen |
| --- | --- |

—

Ingen ändring föreslagen

tisdagen

| — | Ingen ändring föreslagen |
| --- | --- |

—

Ingen ändring föreslagen

onsdagen

| — | Begäran från gruppen IND/DEM om infogande av en muntlig fråga från Nigel Farage till kommissionen (O6-0066/2005) angående ”Kommissionens förfarande för att undvika varje risk för intressekonflikt”. |
| --- | --- |

—

Begäran från gruppen IND/DEM om infogande av en muntlig fråga från Nigel Farage till kommissionen (O6-0066/2005) angående ”Kommissionens förfarande för att undvika varje risk för intressekonflikt”.

Talare: Nigel Farage, som motiverade denna begäran, och Jens-Peter Bonde.

Parlamentet förkastade begäran genom omröstning med namnupprop (IND/DEM) (28 ja, 147 nej, 11 nedlagda röster).

Talare: Nils Lundgren meddelade att han hade velat rösta för förslaget.

Carl Schlyter hade meddelat talmannen att han hade velat rösta för förslaget.

Vasco Graça Moura hade meddelat talmannen att han hade velat rösta mot förslaget.

torsdagen

| — | Ingen ändring föreslagen |
| --- | --- |

—

Ingen ändring föreslagen

Talare: Hans-Peter Martin som hänvisade till ett anförande som han hade gjort den 27 april 2005 inom ramen för anföranden på en minut om frågor av politisk vikt (punkt 9 i protokollet av den 27.4.2005) och protesterade, åberopande ett procedurfel, mot att betänkandet av Dombrovskis – A6-0106/2005 ”Budget 2006: Europaparlamentets budgetberäkning” hade förts in på föredragningslistan för tisdagen (talmannen svarade att han hade mottagit en skrivelse från honom i frågan och att han skulle besvara honom skriftligen).

Sammanträdena den 25.5.2005-26.5.2005.

| — | Ingen ändring föreslagen |
| --- | --- |

—

Ingen ändring föreslagen

*

- *

Arbetsplanen var därmed fastställd.

13.   Anföranden på en minut om frågor av politisk vikt

Följande ledamöter höll, i enlighet med artikel 144 i arbetsordningen, ett anförande på en minut för att uppmärksamma parlamentet på frågor av politisk vikt:

Csaba Sándor Tabajdi, Yannick Vaugrenard, Sophia in 't Veld, Jim Higgins, Gyula Hegyi, Georgios Karatza-feris, Mirosław Mariusz Piotrowski, Agnes Schierhuber, Pedro Guerreiro, Zdzisław Zbigniew Podkański, Jörg Leichtfried, Philip Claeys, Urszula Krupa, Adam Jerzy Bielan, Marios Matsakis, Carlo Fatuzzo, Ryszard Czar-necki, Vytautas Landsbergis, Gerard Batten, Bogdan Pęk och Sylwester Chruszcz.

14.   Rättvisa för familjen McCartney (debatt)

Uttalande av kommissionen: Rättvisa för familjen McCartney

Talmannen välkomnade Robert McCartneys systrar som var närvarande på åhörarläktaren.

Stavros Dimas (ledamot av kommissionen) gjorde ett uttalande.

Talare: Avril Doyle för PPE-DE-gruppen, Hannes Swoboda för PSE-gruppen, och Marian Harkin för ALDE-gruppen.

ORDFÖRANDESKAP: Manuel António dos SANTOS

Vice talman

Talare: Jean Lambert för Verts/ALE-gruppen, Helmuth Markov för GUE/NGL-gruppen, Kathy Sinnott för IND/DEM-gruppen, Brian Crowley för UEN-gruppen, James Hugh Allister, grupplös, James Nicholson, Gary Titley, Marian Harkin, Bairbre de Brún, Eoin Ryan, Simon Coveney, Proinsias De Rossa, Liam Aylward och Stavros Dimas.

Resolutionsförslag som lagts fram som avslutning på debatten (artikel 103.2 i arbetsordningen):

| — | Francis Wurtz för GUE/NGL-gruppen,om rättvisa för Robert McCartneys familj (B6-0279/2005); |
| --- | --- |

—

Francis Wurtz för GUE/NGL-gruppen,om rättvisa för Robert McCartneys familj (B6-0279/2005);

| — | Hans-Gert Poettering, Avril Doyle, Simon Coveney, Jim Higgins, Mairead McGuinness, Gay Mitchell och James Nicholson för PPE-DE-gruppen, Martin Schulz, Proinsias De Rossa och Gary Titley för PSE-gruppen, Graham Watson och Marian Harkin för ALDE-gruppen, Jean Lambert och Raül Romeva i Rueda för Verts/ALE-gruppen, Brian Crowley, Eoin Ryan och Liam Aylward för UEN-gruppen, om det våld och den kriminalitet som utövas av den självutnämnda irländska republikanska armén (IRA) i Nordirland, i synnerhet mordet på Robert McCartney (B6-0281/2005). |
| --- | --- |

—

Hans-Gert Poettering, Avril Doyle, Simon Coveney, Jim Higgins, Mairead McGuinness, Gay Mitchell och James Nicholson för PPE-DE-gruppen, Martin Schulz, Proinsias De Rossa och Gary Titley för PSE-gruppen, Graham Watson och Marian Harkin för ALDE-gruppen, Jean Lambert och Raül Romeva i Rueda för Verts/ALE-gruppen, Brian Crowley, Eoin Ryan och Liam Aylward för UEN-gruppen, om det våld och den kriminalitet som utövas av den självutnämnda irländska republikanska armén (IRA) i Nordirland, i synnerhet mordet på Robert McCartney (B6-0281/2005).

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 9.5 i protokollet av den 10.5.2005.

ORDFÖRANDESKAP: Edward McMILLAN-SCOTT

Vice talman

15.   Kvaliteten på badvatten ***II (debatt)

Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om förvaltning av badvattenkvaliteten och om upphävande av direktiv 76/160/EEG (12884/1/2004 – C6-0006/2005 – 2002/0254(COD)) – Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet.

Föredragande: Jules Maaten (A6-0102/2005).

Jules Maaten redogjorde för andrabehandlingsrekommendationen.

Talare: Stavros Dimas (ledamot av kommissionen).

Talare: Christa Klaß för PPE-DE-gruppen, Gyula Hegyi för PSE-gruppen, Holger Krahmer för ALDE-gruppen, Marie Anne Isler Béguin för Verts/ALE-gruppen, Adamos Adamou för GUE/NGL-gruppen, Johannes Blok-land för IND/DEM-gruppen, Caroline Jackson, Dorette Corbey, Frédérique Ries, Françoise Grossetête, Riitta Myller, Eija-Riitta Korhola, Marta Vincenzi, Christofer Fjellner, Ria Oomen-Ruijten, John Purvis, Péter Olajos och Stavros Dimas.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 9.1 i protokollet av den 10.5.2005.

16.   Andra partsmötet om Århuskonventionen (debatt)

Muntlig fråga ställd av Karl-Heinz Florenz, för utskottet ENVI, till kommissionen: Kommissionens strategi för det andra partsmötet om Århuskonventionen (B6-0237/2005)

Karl-Heinz Florenz utvecklade den muntliga frågan.

Stavros Dimas (ledamot av kommissionen) besvarade den muntliga frågan.

ORDFÖRANDESKAP: Luigi COCILOVO

Vice talman

Talare: Eija-Riitta Korhola för PPE-DE-gruppen, Gyula Hegyi för PSE-gruppen, Rebecca Harms för Verts/ALE-gruppen, och Stavros Dimas

Resolutionsförslag som lagts fram som avslutning på debatten (artikel 108.5 i arbetsordningen):

| — | Karl-Heinz Florenz, för utskottet ENVI, om EU:s strategi inför konferensen i Almaty om Århuskonventionen (B6-0277/2005). |
| --- | --- |

—

Karl-Heinz Florenz, för utskottet ENVI, om EU:s strategi inför konferensen i Almaty om Århuskonventionen (B6-0277/2005).

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 5.1 i protokollet av den 12.5.2005.

17.   Filmarvet och konkurrenskraften i därtill kopplade branscher ***I (debatt)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets rekommendation om filmarvet och konkurrenskraften i därtill kopplade branscher (KOM(2004)0171 – C5-0133/2004 – 2004/0066(COD)) – Utskottet för kultur och utbildning.

Föredragande: Gyula Hegyi (A6-0101/2005).

Talare: Viviane Reding (ledamot av kommissionen)

Gyula Hegyi redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Eoin Ryan (föredragande av yttrande från utskottet DEVE), Marie-Hélène Descamps för PPE-DE-grup-pen, Guy Bono för PSE-gruppen, Claire Gibault för ALDE-gruppen, Alyn Smith för Verts/ALE-gruppen, Vasco Graça Moura, Antolín Sánchez Presedo, Alfonso Andria, Ljudmila Novak, Nikolaos Sifunakis och Viviane Reding.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 9.3 i protokollet av den 10.5.2005.

18.   Förhandlingarna mellan EU och Mercosur (debatt)

Uttalande av kommissionen: Förhandlingarna mellan EU och Mercosur

Viviane Reding (ledamot av kommissionen) gjorde ett uttalande

ORDFÖRANDESKAP: Gérard ONESTA

Vice talman

Talare: Charles Tannock för PPE-DE-gruppen, Javier Moreno Sánchez för PSE-gruppen, Erika Mann för PSE-gruppen, och Viviane Reding.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

19.   Föredragningslista för nästa sammanträde

Föredragningslistan för nästa sammanträde fastställdes (”Föredragningslista” PE 357.268/OJMA).

20.   Avslutande av sammanträdet

Sammanträdet avslutades kl. 21.20.

Julian Priestley

Generalsekreterare

Manuel António dos Santos

Vice talman

---

NÄRVAROLISTA

Följande skrev under:

Adamou, Adwent, Agnoletto, Allister, Andersson, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Angelilli, Arnaoutakis, Ashworth, Atkins, Attard-Montalto, Attwooll, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso González, Baco, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batten, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Beer, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Beňová, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Bertinotti, Bielan, Birutis, Blokland, Bobošíková, Böge, Bösch, Bonde, Bono, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bozkurt, Bradbourn, Mihael Brejc, Brepoels, Breyer, Brie, Brok, Budreikaitė, Buitenweg, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casa, Casaca, Cashman, Caspary Castex, del Castillo Vera, Catania, Cesa, Chatzimarkakis, Chichester, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Corbett, Corbey Correia, Costa, Cottigny Coûteaux, Coveney Cramer, Crowley Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daul, Davies, de Brún, Degutis, Demetriou, Deprez, De Rossa, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dobolyi, Doorn, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Dührkop Dührkop, Duff, Duin, Duka-Zólyomi, Duquesne, El Khadraoui, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Jonathan Evans, Robert Evans, Fajmon, Falbr, Farage, Fatuzzo, Fazakas, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Figueiredo, Fjellner, Flasarová, Florenz, Ford, Fotyga, Fourtou, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Garriga Polledo, Gawronski, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gibault, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomolka, Goudin, Genowefa Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, de Grandes Pascual, Grech, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Grosch, Grossetête, Guardans Cambó, Guerreiro, Guidoni, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hammerstein Mintz, Handzlik, Hannan, Harbour, Harms, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hazan, Heaton-Harris, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Helmer, Henin, Hennis-Plasschaert, Herczog, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Horáček, Hortefeux, Howitt, Hudacký, Hudghton, Hughes, Hutchinson, Ibrisagic, Ilves, in 't Veld, Isler Béguin, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Jeggle, Jensen, Jöns, Jonckheer, Jordan Cizelj, Jelko Kacin, Kaczmarek, Kallenbach, Kamiński, Karas, Karatzaferis, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Tunne Kelam, Kindermann, Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klinz, Knapman, Kohlíček, Konrad, Korhola, Koterec, Kozlík, Krahmer, Krarup, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lambert, Lambrinidis, Lambsdorff, Landsbergis, Lang, Langen, Laperrouze, La Russa, Lauk, Lax, Lehideux, Lehne, Leichtfried, Leinen, Marine Le Pen, Fernand Le Rachinel, Letta, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Liotard, Lipietz, Locatelli, Ludford, Lulling, Lundgren, Maaten, McAvan, McCarthy McDonald, McGuinness, McMillan-Scott, Madeira, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Markov, Marques, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mato Adrover, Matsakis, Matsis, Matsouka, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Mohácsi, Montoro Romero, Moreno Sánchez, Morgan, Morillon, Mote, Mulder, Musacchio, Muscardini, Muscat, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Navarro, Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Őry Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Borut Pahor, Paleckis, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patrie, Peillon, Pęk, Alojz Peterle, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Pirilli, Piskorski, Pistelli, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podkański, Poettering, Poli Bortone, Pomés Ruiz, Portas, Posselt, Prets, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Ransdorf, Rasmussen, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rizzo, Rogalski, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Saïfi, Sakalas, Salinas García, Samaras, Sánchez Presedo, dos Santos, Saryusz-Wolski, Savi, Schapira, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Ingo Schmitt, Pál Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schulz, Schuth, Schwab, Seeberg, Segelström, Seppänen, Siekierski, Sifunakis, Silva Peneda, Sinnott, Siwiec, Sjöstedt, Skinner, Škottová, Smith, Sommer, Sonik, Sornosa Martínez, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Stevenson, Stockmann, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Swoboda, Szájer, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tannock, Tarabella, Tarand, Thyssen, Titley Toia, Tomczak, Toussas, Trakatellis, Trautmann, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Vanhecke, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vaugrenard, Verges, Vergnaud, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vincenzi, Virrankoski, Voggenhuber, Wagenknecht, Wallis, Walter, Watson, Henri Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wierzejski, Wise, von Wogau, Wojciechowski, Wuermeling, Wurtz, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Železný, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka

---

BILAGA I

RESULTAT AV OMRÖSTNINGARNA MED NAMNUPPROP

1.   Ändring av föredragningslistan

Ja-röster: 28

GUE/NGL: Henin, Sjöstedt, Toussas

IND/DEM: Batten, Blokland, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Speroni, Wise, Železný

NI: Allister, Mote

PPE-DE: Graça Moura, Heaton-Harris, Helmer, Podkański

PSE: Kuc

Nej-röster: 147

ALDE: Andrejevs, Budreikaitė, Duquesne, Gentvilas, Guardans Cambó, in 't Veld, Maaten, Manders, Morillon, Mulder, Neyts-Uyttebroeck, Ries, Riis-Jørgensen, Sterckx, Szent-Iványi, Watson

GUE/NGL: de Brún, Flasarová, McDonald, Ransdorf, Uca, Wurtz, Zimmer

NI: Czarnecki Ryszard

PPE-DE: Belet, Berend, Coveney Daul, Descamps, Deß, Doyle, Fatuzzo, Fraga Estévez, Goepel, Gomolka, Grossetête, Gyürk, Herranz García, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Jeggle, Jordan Cizelj, Karas, Kelam, Klamt, Klaß, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Landsbergis, Langen, Lehne, Martens, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mikolášik, Millán Mon, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Pack, Papastamkos, Pieper, Pleštinská, Poettering, Posselt, Radwan, Reul, Saryusz-Wolski, Schöpflin, Schröder, Seeberg, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Záborská, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Batzeli, Berès, van den Berg, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Calabuig Rull, Capoulas Santos, De Rossa, Dührkop Dührkop, Duin, Ettl, Gill, Goebbels, Grabowska, Guy-Quint, Hänsch, Hegyi, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Maňka, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Morgan, Myller, Napoletano, Paasilinna, Pahor, Pinior, Prets, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Sánchez Presedo, Segelström, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Titley Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Westlund, Whitehead

UEN: Crowley

Verts/ALE: Auken, Lagendijk, Lambert, Rühle, Trüpel, Turmes

Nedlagda röster: 11

ALDE: Matsakis

GUE/NGL: Markov

NI: Belohorská

PPE-DE: Cabrnoch, Fajmon, Ferber, Sumberg

PSE: Cottigny Leichtfried

UEN: Bielan, Janowski

---

Tisdag 10 maj 2005

| 20.4.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 92/13 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 92/13

---

PROTOKOLL

(2006/C 92 E/02)

SAMMANTRÄDETS GÅNG

ORDFÖRANDESKAP: Janusz ONYSZKIEWICZ

Vice talman

1.   Öppnande av sammanträdet

Sammanträdet öppnades kl. 9.05.

2.   Inkomna dokument

Talmannen hade mottagit följande dokument:

1)   från rådet och kommissionen

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättandet av programmet ”Medborgare för Europa” för åren 2007–2013 i syfte att främja ett aktivt europeiskt medborgarskap (COM(2005) 0116 – C6-0101/2005 – 2005/0041 (COD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: CULT
  rådgivande utskott: BUDG, LIBE, AFCO |
| --- | --- | --- |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättandet av programmet ”Medborgare för Europa” för åren 2007–2013 i syfte att främja ett aktivt europeiskt medborgarskap (COM(2005) 0116 – C6-0101/2005 – 2005/0041 (COD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: CULT

rådgivande utskott: BUDG, LIBE, AFCO

| — | Förslag till rådets beslut om sjunde ramprogrammet för Europeiska atomenergigemenskapens (Euratom) verksamhet inom området forskning och utbildning på kärnenergiområdet (2007–2011) (COM(2005)0119 [02] – C6-0112/2005 – 2005/0044(CNS))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: ITRE
  rådgivande utskott: BUDG, ENVI |
| --- | --- | --- |

—

Förslag till rådets beslut om sjunde ramprogrammet för Europeiska atomenergigemenskapens (Euratom) verksamhet inom området forskning och utbildning på kärnenergiområdet (2007–2011) (COM(2005)0119 [02] – C6-0112/2005 – 2005/0044(CNS))

hänvisat till

ansvarigt utskott: ITRE

rådgivande utskott: BUDG, ENVI

| — | Förslag till rådets direktiv om ändring, med avseende på tillämpningsperioden för miniminivån på normalskattesatsen, av direktiv 77/388/EEG angående det gemensamma systemet för mervärdesskatt (COM(2005)0136 – C6-0113/2005 – 2005/0051 (CNS))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: ECON |
| --- | --- | --- |

—

Förslag till rådets direktiv om ändring, med avseende på tillämpningsperioden för miniminivån på normalskattesatsen, av direktiv 77/388/EEG angående det gemensamma systemet för mervärdesskatt (COM(2005)0136 – C6-0113/2005 – 2005/0051 (CNS))

hänvisat till

ansvarigt utskott: ECON

| — | Förslag till rådets beslut om ändring och förlängning av rådets beslut av den 17 december 2001 om inrättande av ett handlingsprogram för utbyte, stöd och utbildning med avseende på skydd av euron mot förfalskning (Perikles-programmet) (COM(2005)0127 [01] – C6-0114/2005 – 2005/0029 (CNS))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: LIBE
  rådgivande utskott: BUDG, ECON |
| --- | --- | --- |

—

Förslag till rådets beslut om ändring och förlängning av rådets beslut av den 17 december 2001 om inrättande av ett handlingsprogram för utbyte, stöd och utbildning med avseende på skydd av euron mot förfalskning (Perikles-programmet) (COM(2005)0127 [01] – C6-0114/2005 – 2005/0029 (CNS))

hänvisat till

ansvarigt utskott: LIBE

rådgivande utskott: BUDG, ECON

| — | Förslag till rådets beslut om att utsträcka tillämpningen av rådets beslut om ändring och förlängning av rådets beslut av den 17 december 2001 om inrättande av ett handlingsprogram för utbyte, stöd och utbildning med avseende på skydd av euron mot förfalskning (Perikles-programmet) till att även omfatta icke-deltagande medlemsstater (COM(2005)0127 [02] – C6-0115/2005 – 2005/0030(CNS))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: LIBE
  rådgivande utskott: BUDG, ECON |
| --- | --- | --- |

—

Förslag till rådets beslut om att utsträcka tillämpningen av rådets beslut om ändring och förlängning av rådets beslut av den 17 december 2001 om inrättande av ett handlingsprogram för utbyte, stöd och utbildning med avseende på skydd av euron mot förfalskning (Perikles-programmet) till att även omfatta icke-deltagande medlemsstater (COM(2005)0127 [02] – C6-0115/2005 – 2005/0030(CNS))

hänvisat till

ansvarigt utskott: LIBE

rådgivande utskott: BUDG, ECON

| — | Förslag till rådets direktiv om bekämpning av potatiscystnematod (COM(2005)0151 – C6-0116/2005 – 2005/0058(CNS))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: AGRI |
| --- | --- | --- |

—

Förslag till rådets direktiv om bekämpning av potatiscystnematod (COM(2005)0151 – C6-0116/2005 – 2005/0058(CNS))

hänvisat till

ansvarigt utskott: AGRI

| — | Konungariket Nederländernas initiativ inför antagandet av rådets beslut om förstärkt gränsöverskridande polissamarbete i samband med händelser där det samlas ett stort antal människor från flera medlemsstater och där polisinsatserna primärt är inriktade på att upprätthålla den allmänna ordningen och säkerheten och på att förhindra och bekämpa straffbara handlingar (06930/2005 – C6-0117/2005 – 2005/0804(CNS))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: LIBE |
| --- | --- | --- |

—

Konungariket Nederländernas initiativ inför antagandet av rådets beslut om förstärkt gränsöverskridande polissamarbete i samband med händelser där det samlas ett stort antal människor från flera medlemsstater och där polisinsatserna primärt är inriktade på att upprätthålla den allmänna ordningen och säkerheten och på att förhindra och bekämpa straffbara handlingar (06930/2005 – C6-0117/2005 – 2005/0804(CNS))

hänvisat till

ansvarigt utskott: LIBE

| — | Förslaget till rådets och kommissionens beslut om ingående av ett partnerskaps- och samarbetsavtal om upprättande av ett partnerskap mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Tadzjikistan, å andra sidan (12475/2004 – C6-0118/2005 – 2004/0176 (AVC))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: AFET
  rådgivande utskott: INTA |
| --- | --- | --- |

—

Förslaget till rådets och kommissionens beslut om ingående av ett partnerskaps- och samarbetsavtal om upprättande av ett partnerskap mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Tadzjikistan, å andra sidan (12475/2004 – C6-0118/2005 – 2004/0176 (AVC))

hänvisat till

ansvarigt utskott: AFET

rådgivande utskott: INTA

| — | Förslag till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1467/97 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott (COM(2005)0155 – C6-0120/2005 – 2005/0061 (CNS))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: ECON
  rådgivande utskott: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

Förslag till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1467/97 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott (COM(2005)0155 – C6-0120/2005 – 2005/0061 (CNS))

hänvisat till

ansvarigt utskott: ECON

rådgivande utskott: BUDG

2)   från ledamöterna: skriftliga förklaringar införda i registret (artikel 116 i arbetsordningen):

| — | Andreas Mölzer om den planerade ökningen av Euratom-forskningsprogrammet 2007-2011 (26/2005), |
| --- | --- |

—

Andreas Mölzer om den planerade ökningen av Euratom-forskningsprogrammet 2007-2011 (26/2005),

| — | Frank Vanhecke, Philip Claeys och Koenraad Dillen, om lika tillgång för alla politiska partier till flamländsk offentlig radio och tv (27/2005). |
| --- | --- |

—

Frank Vanhecke, Philip Claeys och Koenraad Dillen, om lika tillgång för alla politiska partier till flamländsk offentlig radio och tv (27/2005).

3.   Debatt om kränkningar av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer (tillkännagivande av framlagda resolutionsförslag)

Nedanstående ledamöter eller politiska grupper hade, i enlighet med artikel 115 i arbetsordningen, begärt en debatt om följande resolutionsförslag:

I.   TOGO

| — | Marie-Arlette Carlotti och Pasqualina Napoletano för PSE-gruppen, om situationen i Togo + (1) (B6-0282/2005), |
| --- | --- |

—

Marie-Arlette Carlotti och Pasqualina Napoletano för PSE-gruppen, om situationen i Togo + (1) (B6-0282/2005),

| — | Marie-Hélène Aubert, Frithjof Schmidt och Margrete Auken för Verts/ALE-gruppen, om Togo + (B6-0285/2005), |
| --- | --- |

—

Marie-Hélène Aubert, Frithjof Schmidt och Margrete Auken för Verts/ALE-gruppen, om Togo + (B6-0285/2005),

| — | Luisa Morgantini för GUE/NGL-gruppen, om situationen i Togo + (B6-0288/2005), |
| --- | --- |

—

Luisa Morgantini för GUE/NGL-gruppen, om situationen i Togo + (B6-0288/2005),

| — | Thierry Cornillet och Johan Van Hecke för ALDE-gruppen, om den politiska situationen i Togo + (B6-0311/2005), |
| --- | --- |

—

Thierry Cornillet och Johan Van Hecke för ALDE-gruppen, om den politiska situationen i Togo + (B6-0311/2005),

| — | Michael Gahler och Bernd Posselt för PPE-DE-gruppen, om situationen i Togo + (B6-0312/2005), |
| --- | --- |

—

Michael Gahler och Bernd Posselt för PPE-DE-gruppen, om situationen i Togo + (B6-0312/2005),

| — | Roberts Zīle för UEN-gruppen, om situationen i Togo + (B6-0314/2005). |
| --- | --- |

—

Roberts Zīle för UEN-gruppen, om situationen i Togo + (B6-0314/2005).

II.   BROTT MOT DE MÄNSKLIGA RÄTTIGHETERNA OCH DEMOKRATIN I REPUBLIKEN MARI EL I RYSKA FEDERATIONEN

| — | Pasqualina Napoletano, Csaba Sándor Tabajdi och Reino Paasilinna för PSE-gruppen, om brott mot de mänskliga rättigheterna och demokratin i Republiken Mari El i Ryska federationen + (B6-0283/2005), |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano, Csaba Sándor Tabajdi och Reino Paasilinna för PSE-gruppen, om brott mot de mänskliga rättigheterna och demokratin i Republiken Mari El i Ryska federationen + (B6-0283/2005),

| — | Vittorio Agnoletto och Esko Seppänen för GUE/NGL-gruppen, om brott mot de mänskliga rättigheterna och demokratin i Republiken Mari El i Ryska federationen + (B6-0286/2005), |
| --- | --- |

—

Vittorio Agnoletto och Esko Seppänen för GUE/NGL-gruppen, om brott mot de mänskliga rättigheterna och demokratin i Republiken Mari El i Ryska federationen + (B6-0286/2005),

| — | Satu Hassi, Bart Staes och Marie Anne Isler Béguin för Verts/ALE-gruppen, om brott mot de mänskliga rättigheterna och demokratin i Republiken Mari (Mari El) i Ryska federationen + (B6-0291/2005), |
| --- | --- |

—

Satu Hassi, Bart Staes och Marie Anne Isler Béguin för Verts/ALE-gruppen, om brott mot de mänskliga rättigheterna och demokratin i Republiken Mari (Mari El) i Ryska federationen + (B6-0291/2005),

| — | Toomas Savi, István Szent-Iványi, Paavo Väyrynen och Henrik Lax för ALDE-gruppen, om brott mot de mänskliga rättigheterna och demokratin i Republiken Mari (Mari El) i Ryska federationen + (B6-0292/2005), |
| --- | --- |

—

Toomas Savi, István Szent-Iványi, Paavo Väyrynen och Henrik Lax för ALDE-gruppen, om brott mot de mänskliga rättigheterna och demokratin i Republiken Mari (Mari El) i Ryska federationen + (B6-0292/2005),

| — | Anna Elzbieta Fotyga för UEN-gruppen, om brott mot de mänskliga rättigheterna och demokratin i Republiken Mari (Mari El) i Ryska federationen + (B6-0294/2005), |
| --- | --- |

—

Anna Elzbieta Fotyga för UEN-gruppen, om brott mot de mänskliga rättigheterna och demokratin i Republiken Mari (Mari El) i Ryska federationen + (B6-0294/2005),

| — | György Schöpflin, Tunne Kelam och Bernd Posselt för PPE-DE-gruppen, om brott mot de mänskliga rättigheterna och demokratin i Republiken Mari (Mari El) i Ryska federationen + (B6-0316/2005). |
| --- | --- |

—

György Schöpflin, Tunne Kelam och Bernd Posselt för PPE-DE-gruppen, om brott mot de mänskliga rättigheterna och demokratin i Republiken Mari (Mari El) i Ryska federationen + (B6-0316/2005).

III.   SITUATIONEN FÖR MÄNSKLIGA RÄTTIGHETER I BURMA/MYANMAR

| — | Pasqualina Napoletano och Glenys Kinnock för PSE-gruppen, om Burma + (B6-0284/2005), |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano och Glenys Kinnock för PSE-gruppen, om Burma + (B6-0284/2005),

| — | Vittorio Agnoletto och Jonas Sjöstedt för GUE/NGL-gruppen, om de burmesiska myndigheternas påstådda användning av kemiska vapen mot nationella minoriteter + (B6-0287/2005), |
| --- | --- |

—

Vittorio Agnoletto och Jonas Sjöstedt för GUE/NGL-gruppen, om de burmesiska myndigheternas påstådda användning av kemiska vapen mot nationella minoriteter + (B6-0287/2005),

| — | Frithjof Schmidt och Hélène Flautre för Verts/ALE-gruppen, om Burma + (B6-0289/2005), |
| --- | --- |

—

Frithjof Schmidt och Hélène Flautre för Verts/ALE-gruppen, om Burma + (B6-0289/2005),

| — | Johan Van Hecke för ALDE-gruppen, om situationen för mänskliga rättigheter i Myanmar + (B6-0293/2005), |
| --- | --- |

—

Johan Van Hecke för ALDE-gruppen, om situationen för mänskliga rättigheter i Myanmar + (B6-0293/2005),

| — | Bernd Posselt och Charles Tannock för PPE-DE-gruppen, om mänskliga rättigheter i Burma + (B6-0313/2005), |
| --- | --- |

—

Bernd Posselt och Charles Tannock för PPE-DE-gruppen, om mänskliga rättigheter i Burma + (B6-0313/2005),

| — | Gintaras Didžiokas för UEN-gruppen, om situationen för mänskliga rättigheter i Burma/Myanmar + (B6-0315/2005). |
| --- | --- |

—

Gintaras Didžiokas för UEN-gruppen, om situationen för mänskliga rättigheter i Burma/Myanmar + (B6-0315/2005).

Talartiden fördelas i enlighet med artikel 142 i arbetsordningen.

4.   Finansiering av det transeuropeiska transportnätet (debatt)

Muntlig fråga ställd av Paolo Costa, för utskottet TRAN, till rådet: Finansiering av det transeuropeiska transportnätet (B6-0238/2005)

Muntlig fråga ställd av Paolo Costa, för utskottet TRAN, till kommissionen: Finansiering av transeuropeiska transportnät (B6-0239/2005)

Paolo Costa utvecklade de muntliga frågorna (B6-0238/2005) och (B6-0239/2005).

Nicolas Schmit (rådets tjänstgörande ordförande) och Jacques Barrot (kommissionens vice ordförande) besvarade frågorna.

Talare: Luis de Grandes Pascual för PPE-DE-gruppen, Willi Piecyk för PSE-gruppen, Michael Cramer för Verts/ALE-gruppen, Seán Ó Neachtain för UEN-gruppen, Stanisław Jałowiecki, Inés Ayala Sender, Adam Jerzy Bielan, Nicolas Schmit och Jacques Barrot.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

5.   Ökat hamnskydd ***I (debatt)

Betänkande om det ändrade förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ökat hamnskydd (KOM (2004)0393 – C6-0072/2004 – 2004/0031 (COD)) – Utskottet för transport och turism.

Föredragande: Jeanine Hennis-Plasschaert (A6-0031/2005).

Talare: Jacques Barrot (kommissionens vice ordförande).

Jeanine Hennis-Plasschaert redogjorde för sitt betänkande.

ORDFÖRANDESKAP: Dagmar ROTH-BEHRENDT

Vice talman

Talare: Giles Chichester (föredragande av yttrande från utskottet ITRE), Romano Maria La Russa (föredragande av yttrande från utskottet LIBE), Philip Bradbourn för PPE-DE-gruppen, Marta Vincenzi för PSE-gruppen, Sylwester Chruszcz för IND/DEM-gruppen, Philip Claeys, grupplös, Willi Piecyk, Johannes Blokland, Bogusław Liberadzki, Georgios Karatzaferis, Nikolaos Sifunakis och Jacques Barrot.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 9.4 i protokollet av den 10.5.2005.

6.   Arbetstidens förläggning ***I (debatt)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2003/88/EG om arbetstidens förläggning i vissa avseenden (KOM(2004)0607 – C6-0122/2004 – 2004/0209(COD)) – Utskottet för sysselsättning och sociala frågor.

Föredragande: Alejandro Cercas (A6-0105/2005).

Talare: Vladimír Špidla (ledamot av kommissionen).

Alejandro Cercas redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Nils Lundgren (föredragande av yttrande från utskottet ITRE), Věra Flasarová (föredragande av yttrande från utskottet FEMM), José Albino Silva Peneda för PPE-DE-gruppen, Stephen Hughes för PSE-gruppen, Bernard Lehideux för ALDE-gruppen, Jean Lambert för Verts/ALE-gruppen, Dimitrios Papadimoulis för GUE/NGL-gruppen, Derek Roland Clark för IND/DEM-gruppen, Mogens N.J. Camre för UEN-gruppen, Jan Tadeusz Masiel, grupplös, Ria Oomen-Ruijten, Jan Andersson, Luigi Cocilovo, Elisabeth Schroedter, Ilda Figueiredo, Thomas Mann, Karin Jöns, Danutė Budreikaitė, Claude Turmes, Jacky Henin, Philip Bushill-Matthews, Pier Antonio Panzeri, Chris Davies, Anna Ibrisagic, Jean Louis Cottigny, Herbert Reul, Anne Van Lancker, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Richard Falbr, Simon Busuttil, Ole Christensen, Anja Weisgerber, Magda Kósáné Kovács och Vladimír Špidla.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 5.6 i protokollet av den 11.5.2005.

Talare: Chris Davies om hur debatterna organiseras.

ORDFÖRANDESKAP: Antonios TRAKATELLIS

Vice talman

7.   Omröstning

Omröstningsresultaten (ändringsförslag, särskilda omröstningar, delade omröstningar etc.) återfinns i bilaga I till protokollet.

7.1   Ramavtal mellan EG/Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kroatien, FYROM samt Serbien och Montenegro om deltagande i gemenskapsprogram *** (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Rekommendation om förslaget till rådets beslut om ingående av:

| 1. | ett ramavtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Albanien om de allmänna principerna för Republiken Albaniens deltagande i gemenskapsprogram
  [5532/2005 – KOM(2004)0809 – C6-0039/2005 – 2004/0276(AVC)] |
| --- | --- |

1.

ett ramavtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Albanien om de allmänna principerna för Republiken Albaniens deltagande i gemenskapsprogram

[5532/2005 – KOM(2004)0809 – C6-0039/2005 – 2004/0276(AVC)]

| 2. | ett ramavtal mellan Europeiska gemenskapen och Bosnien och Hercegovina om de allmänna principerna för Bosnien och Hercegovinas deltagande i gemenskapsprogram
  [5532/2005 – KOM(2004)0809 – C6-0040/2005 – 2004/0277(AVC)] |
| --- | --- |

2.

ett ramavtal mellan Europeiska gemenskapen och Bosnien och Hercegovina om de allmänna principerna för Bosnien och Hercegovinas deltagande i gemenskapsprogram

[5532/2005 – KOM(2004)0809 – C6-0040/2005 – 2004/0277(AVC)]

| 3. | ett ramavtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Kroatien om de allmänna principerna för Republiken Kroatiens deltagande i gemenskapsprogram
  [5532/2005 – COM(2004)0809 – C6-0041/2005 – 2004/0278(AVC)] |
| --- | --- |

3.

ett ramavtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Kroatien om de allmänna principerna för Republiken Kroatiens deltagande i gemenskapsprogram

[5532/2005 – COM(2004)0809 – C6-0041/2005 – 2004/0278(AVC)]

| 4. | ett protokoll till stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, å andra sidan, om ett ramavtal mellan Europeiska gemenskapen och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien om de allmänna principerna för f.d. jugoslaviska republiken Makedoniens deltagande i gemenskapsprogram
  [5532/2005 – KOM(2004)0809 – C6-0042/2005 – 2004/0279(AVC)] |
| --- | --- |

4.

ett protokoll till stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, å andra sidan, om ett ramavtal mellan Europeiska gemenskapen och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien om de allmänna principerna för f.d. jugoslaviska republiken Makedoniens deltagande i gemenskapsprogram

[5532/2005 – KOM(2004)0809 – C6-0042/2005 – 2004/0279(AVC)]

| 5. | ett ramavtal mellan Europeiska gemenskapen och Serbien och Montenegro om de allmänna principerna för Serbien och Montenegros deltagande i gemenskapsprogram
  [5532/2005 – COM(2004)0809 – C6-0043/2005 – 2004/0280(AVC)] – Utskottet för utrikesfrågor |
| --- | --- |

5.

ett ramavtal mellan Europeiska gemenskapen och Serbien och Montenegro om de allmänna principerna för Serbien och Montenegros deltagande i gemenskapsprogram

[5532/2005 – COM(2004)0809 – C6-0043/2005 – 2004/0280(AVC)] – Utskottet för utrikesfrågor

Föredragande: Elmar Brok (A6-0122/2005).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 1)

| 1. | Republiken Albanien
  FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION |
| --- | --- |

1.

Republiken Albanien

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

| 2. | Bosnien och Hercegovina
  FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION |
| --- | --- |

2.

Bosnien och Hercegovina

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

| 3. | Republiken Kroatien
  FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION |
| --- | --- |

3.

Republiken Kroatien

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

| 4. | FYROM
  FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION |
| --- | --- |

4.

FYROM

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

| 5. | Serbien och Montenegro
  FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION |
| --- | --- |

5.

Serbien och Montenegro

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2005)0155, P6_TA(2005)0156, P6_TA(2005)0157, P6_TA (2005)0158 och P6_TA(2005)0159)

Parlamentet gav härmed sitt samtycke.

7.2   Gemenskapsstatistik över inkomster och levnadsförhållanden (EU-SILC) ***I (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1177/2003 om gemenskapsstatistik över inkomster och levnadsförhållanden (EU-SILC) (KOM(2005) 0028 – C6-0034/2005 – 2005/0004(COD)) – Utskottet för sysselsättning och sociala frågor

Föredragande: Ottaviano Del Turco (A6-0107/2005).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 2)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2005)0160)

7.3   Internationella konventionen om skydd för växtförädlingsprodukter * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets beslut om godkännande av Europeiska gemenskapens anslutning till den internationella konventionen om skydd för växtförädlingsprodukter, reviderad i Genève den 19 mars 1991 (KOM(2004)0798 – C6-0010/2005 – 2004/0275(CNS)) – Utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling

Föredragande: Joseph Daul (A6-0052/2005).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 3)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2005)0161)

7.4   Transmissibel spongiform encefalopati ***I (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 999/2001 om fastställande av bestämmelser för förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati (KOM(2004)0775 – C6-0223/2004 – 2004/0270(COD)) – Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet

Föredragande: Dagmar Roth-Behrendt (A6-0098/2005).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 4)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG, ÄNDRINGSFÖRSLAG och FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2005)0162)

7.5   Avtal EG/Schweiz om deltagande i verksamheten vid Europeiska miljöbyrån och Europeiska nätverket för miljöinformation och miljöövervakning * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets beslut om att på Europeiska gemenskapens vägnar ingå avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om sistnämnda lands deltagande i verksamheten vid Europeiska miljöbyrån och Europeiska nätverket för miljöinformation och miljöövervakning (KOM(2004) 0658 – C6-0173/2004 – 2004/0233(CNS)) – Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet

Föredragande: Karl-Heinz Florenz (A6-0088/2005).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 5)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2005)0163)

7.6   Ett gemensamt system för mervärdesskatt * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets direktiv om ett gemensamt system för mervärdesskatt (omarbetad version) (KOM(2004)0246 – C6-0009/2004 – 2004/0079(CNS)) – Utskottet för ekonomi och valutafrågor

Föredragande: Ian Hudghton (A6-0097/2005)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 6)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Ian Hudghton (föredragande) gjorde ett uttalande i enlighet med artikel 131.4 i arbetsordningen.

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2005)0164)

7.7   Undantagsåtgärder för att stödja marknaden * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EEG) nr 2759/75, förordning (EEG) nr 2771/75, förordning (EEG) nr 2777/75, förordning (EG) nr 1254/1999, förordning (EG) nr 1255/1999 och förordning (EG) nr 2529/2001 i fråga om undantagsåtgärder till stöd för marknaden (KOM(2004) 0712 – C6-0220/2004 – 2004/0254(CNS)) – Utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling

Föredragande: Niels Busk (A6-0126/2005).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 7)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Förkastades genom en enda omröstning

Talare: Louis Michel (ledamot av kommissionen).

Frågan återförvisades till det ansvariga utskottet i enlighet med artikel 52.3 i arbetsordningen.

ORDFÖRANDESKAP: Josep BORRELL FONTELLES

Talman

8.   Högtidligt möte – Afghanistan

Kl. 12.00-12.30 samlades parlamentet till ett högtidligt möte med anledning av besöket från Hamid Karzaï, Afghanistans president.

ORDFÖRANDESKAP: Antonios TRAKATELLIS

Vice talman

Talare: Nicola Zingaretti som protesterade mot flaggorna i kammaren, Alexander Radwan som tackade Afghanistans president för hans anförande, Mario Borghezio om Nicola Zingarettis anförande (Talmannen svarade att presidiet skulle undersöka frågan).

9.   Omröstning (fortsättning)

9.1   Kvaliteten på badvatten ***II (omröstning)

Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om förvaltning av badvattenkvaliteten och om upphävande av direktiv 76/160/EEG (12884/1/2004 – C6-0006/2005 – 2002/0254(COD)) – Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet

Föredragande: Jules Maaten (A6-0102/2005).

(Kvalificerad majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 8)

RÅDETS GEMENSAMMA STÅNDPUNKT

Förklarades godkänt såsom ändrat av parlamentet (P6_TA(2005)0165)

9.2   Gränsöverskridande fusioner av bolag med begränsat ansvar ***I (omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om gränsöverskridande fusioner av aktiebolag och andra bolag med begränsat ansvar (KOM(2003)0703 – C5-0561/2003 – 2003/0277(COD)) – Utskottet för rättsliga frågor

Föredragande: Klaus-Heiner Lehne (A6-0089/2005).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 9)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P6_TA(2005)0166)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P6_TA(2005)0166)

9.3   Filmarvet och konkurrenskraften i därtill kopplade branscher ***I (omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets rekommendation om filmarvet och konkurrenskraften i därtill kopplade branscher (KOM(2004)0171 – C5-0133/2004 – 2004/0066(COD)) – Utskottet för kultur och utbildning

Föredragande: Gyula Hegyi (A6-0101/2005).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 10)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P6_TA(2005)0167)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P6_TA(2005)0167)

Inlägg om omröstningen:

| — | Gyula Hegyi (föredragande) som föreslog en muntlig ändring till ändringsförslag 59, vilken godtogs. |
| --- | --- |

—

Gyula Hegyi (föredragande) som föreslog en muntlig ändring till ändringsförslag 59, vilken godtogs.

9.4   Ökat hamnskydd ***I (omröstning)

Betänkande om det ändrade förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ökat hamnskydd (KOM (2004)0393 – C6-0072/2004 – 2004/0031 (COD)) – Utskottet för transport och turism

Föredragande: Jeanine Hennis-Plasschaert (A6-0031/2005).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 11)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P6_TA(2005)0168)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P6_TA(2005)0168)

Inlägg om omröstningen:

| — | Romano Maria La Russa drog tillbaka ändringsförslag 10. |
| --- | --- |

—

Romano Maria La Russa drog tillbaka ändringsförslag 10.

9.5   Rättvisa för familjen McCartney (omröstning)

Resolutionsförslag B6-0279/2005 och B6-0281/2005

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 12)

RESOLUTIONSFÖRSLAG B6-0279/2005

Förkastades

RESOLUTIONSFÖRSLAG B6-0281/2005

Antogs (P6_TA(2005)0169)

10.   Röstförklaringar

Skriftliga röstförklaringar:

De skriftliga röstförklaringar som ingivits i enlighet med artikel 163.3 i arbetsordningen återfinns i det fullständiga förhandlingsreferatet från sammanträdet.

11.   Rättelser till avgivna röster

Följande ledamöter hade meddelat rättelser till avgivna röster:

Betänkande Jules Maaten – A6-0102/2005

| — | ändringsförslag 42

  ja: Elisa Ferreira |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 42

ja: Elisa Ferreira

| — | ändringsförslag 44

  ja: Pervenche Berès |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 44

ja: Pervenche Berès

| — | ändringsförslag 35, första delen och andra delen

  nej: Inger Segelström, Åsa Westlund, Ewa Hedkvist Petersen, Jan Andersson |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 35, första delen och andra delen

nej: Inger Segelström, Åsa Westlund, Ewa Hedkvist Petersen, Jan Andersson

| — | ändringsförslag 45, 53, 46 och 54

  ja: Marie-Arlette Carlotti |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 45, 53, 46 och 54

ja: Marie-Arlette Carlotti

*

- *

Dagmar Roth-Behrendt hade meddelat talmannen att hon hade velat rösta för betänkandet Florenz – A6-0088/2005 och betänkandet Daul – A6-0052/2005.

(Sammanträdet avbröts kl. 13.00 och återupptogs kl. 15.00.)

ORDFÖRANDESKAP: Manuel António dos SANTOS

Vice talman

12.   Justering av protokollet från föregående sammanträde

Mario Mantovani hade låtit meddela att han hade varit närvarande under sammanträdet den 9.5.2005 men att hans namn inte förekom på närvarolistan.

Protokollet från föregående sammanträde justerades.

13.   Kommissionens åtgärder till följd av parlamentets resolutioner

Kommissionens åtgärder till följd av de icke-legislativa resolutioner som parlamentet antagit under sammanträdesperioden i januari 2005 hade delats ut.

14.   Klimatförändringar (debatt)

Muntlig fråga ställd av Karl-Heinz Florenz, för utskottet ENVI, till rådet: Rådets strategi för seminariet för regeringsexperter om klimatförändringar (B6-0234/2005)

Muntlig fråga ställd av Karl-Heinz Florenz, för utskottet ENVI, till kommissionen: Kommissionens strategi för seminariet för regeringsexperter om klimatförändringar (B6-0235/2005)

Karl-Heinz Florenz utvecklade de muntliga frågorna. (B6-0234/2005 och B6-0235/2005).

Nicolas Schmit (rådets tjänstgörande ordförande) besvarade frågan (B6-0234/2005).

Stavros Dimas (ledamot av kommissionen) besvarade frågan (B6-0235/2005).

Talare: Anders Wijkman för PPE-DE-gruppen, Dorette Corbey för PSE-gruppen, Vittorio Prodi för ALDE-gruppen, Satu Hassi för Verts/ALE-gruppen, Kartika Tamara Liotard för GUE/NGL-gruppen, Hélène Goudin för IND/DEM-gruppen, Luca Romagnoli, grupplös, Antonios Trakatellis, Åsa Westlund, Jonas Sjöstedt, Eija-Riitta Korhola, Nicolas Schmit och Stavros Dimas.

Resolutionsförslag som lagts fram som avslutning på debatten (artikel 108.5 i arbetsordningen):

| — | Anders Wijkman, för utskottet ENVI, om seminariet för regeringarnas sakkunniga om klimatförändringar (B6-0278/2005). |
| --- | --- |

—

Anders Wijkman, för utskottet ENVI, om seminariet för regeringarnas sakkunniga om klimatförändringar (B6-0278/2005).

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 5.2 i protokollet av den 12.5.2005.

15.   Lätta vapen (FN PrepCom) (debatt)

Uttalanden av rådet och kommissionen: Lätta vapen (FN PrepCom): Beträffande Förenta nationernas nästa konferens i juli 2005

Nicolas Schmit (rådets tjänstgörande ordförande) gjorde ett uttalande.

ORDFÖRANDESKAP: Miroslav OUZKÝ

Vice talman

Louis Michel (ledamot av kommissionen) gjorde ett uttalande.

Talare: Karl von Wogau för PPE-DE-gruppen, Richard Howitt för PSE-gruppen, Raül Romeva i Rueda för Verts/ALE-gruppen, Vittorio Agnoletto för GUE/NGL-gruppen, Willy Meyer Pleite, Bart Staes, Nicolas Schmit och Louis Michel.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 8.18 i protokollet av den 26.5.2005.

16.   Utnämning av en ledamot i Europeiska centralbanken (debatt)

Betänkande om rådets rekommendation om utnämning av Lorenzo Bini Smaghi till direktionsledamot i Europeiska centralbanken (6289/2005 – C6-0054/2005 – 2005/0802(CNS)) – Utskottet för ekonomi och valutafrågor

Föredragande: Pervenche Berès (A6-0094/2005).

Pervenche Berès redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Joaquín Almunia (ledamot av kommissionen).

Talare: Othmar Karas för PPE-DE-gruppen, Manuel António dos Santos för PSE-gruppen, Luca Romagnoli, grupplös, Piia-Noora Kauppi, Ashley Mote och Joaquín Almunia.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 5.2 i protokollet av den 11.5.2005.

17.   Handlingsplan avseende Den Haag-programmet ”Frihet, säkerhet och rättvisa i Europeiska unionen”(debatt)

Meddelande från kommissionen: Handlingsplan avseende Den Haag-programmet ”Frihet, säkerhet och rättvisa i Europeiska unionen”

Franco Frattini (kommissionens vice ordförande) redogjorde för meddelandet.

Talare: för att ställa frågor som Franco Frattini besvarade tre i taget: Martine Roure, Cem Özdemir, Sophia in 't Veld, Giusto Catania, Sarah Ludford och Mihael Brejc.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

ORDFÖRANDESKAP: Sylvia-Yvonne KAUFMANN

Vice talman

18.   Frågestund (frågor till kommissionen)

Parlamentet behandlade en rad frågor till kommissionen (B6-0236/2005).

Första delen

Fråga 29 (Eoin Ryan): Textilimport.

Charlie McCreevy (ledamot av kommissionen) besvarade frågan samt följdfrågor från Eoin Ryan, Paul Rübig och Georgios Papastamkos.

Fråga 30 (Robert Evans): Skydd för flygpassagerare i händelse av konkurs.

Charlie McCreevy besvarade frågan samt följdfrågor från Robert Evans och Paul Rübig.

Fråga 31 (Giorgos Dimitrakopoulos): Lag om huvudaktieägare.

Charlie McCreevy besvarade frågan.

Talare: Nirj Deva om kommissionens svar (Talmannen tog ifrån honom ordet).

Charlie McCreevy besvarade följdfrågor från Giorgos Dimitrakopoulos och Georgios Karatzaferis.

Andra delen

Fråga 32 (Bart Staes): Information om Europeiska unionen.

Margot Wallström (kommissionens vice ordförande) besvarade frågan samt följdfrågor från Bart Staes, David Martin och Josu Ortuondo Larrea.

Fråga 33 (Bernd Posselt): Kommissionens PR-arbete.

Margot Wallström besvarade frågan samt en följdfråga från Bernd Posselt.

Fråga 34 (Gay Mitchell): Tillhandahållande av information om EU-konstitutionen.

Margot Wallström besvarade frågan samt följdfrågor från Gay Mitchell, David Martin och James Hugh Allister.

Fråga 35 (Hélène Goudin): EU:s informations- och kommunikationsstrategi.

Margot Wallström besvarade frågan samt följdfrågor från Hélène Goudin, Gay Mitchell och Nils Lundgren.

Fråga 36 skulle erhålla ett skriftligt svar.

Fråga 37 (Georgios Karatzaferis): Omvandling av den gamla Hellinikon-flygplatsen till stadspark.

Danuta Hübner (ledamot av kommissionen) besvarade frågan samt följdfrågor från Georgios Karatzaferis och Georgios Papastamkos.

Fråga 38 (Markus Pieper): Reform av den europeiska regionalpolitiken.

Danuta Hübner besvarade frågan samt en följdfråga från Markus Pieper.

Fråga 39 (Mairead McGuinness): Regioner som berörs av ”den naturliga effekten” och Konvergensmålet.

Danuta Hübner besvarade frågan samt en följdfråga från Mairead McGuinness.

Fråga 40 (Dimitrios Papadimoulis): Översyn av den tredje gemenskapsstödramen.

Danuta Hübner besvarade frågan samt följdfrågor från Dimitrios Papadimoulis och Panagiotis Beglitis.

Fråga 41 (David Martin): MG Rover.

Danuta Hübner besvarade frågan samt följdfrågor från David Martin och Malcolm Harbour.

Frågorna 42-46 skulle erhålla skriftliga svar.

Fråga 47 (John Bowis): Patientinformation.

Margot Wallström (kommissionens vice ordförande) besvarade frågan samt en följdfråga från John Bowis.

Fråga 48 (Othmar Karas): Kommissionens strategi för små och medelstora företag.

Margot Wallström besvarade frågan samt följdfrågor från Othmar Karas och Malcolm Harbour.

Talare: Othmar Karas.

Frågorna 49-85 skulle erhålla skriftliga svar. De frågor som på grund av tidsbrist inte hade besvarats skulle erhålla skriftliga svar.

Talmannen förklarade frågestunden med frågor till kommissionen avslutad.

(Sammanträdet avbröts kl. 19.20 och återupptogs kl. 21.00.)

ORDFÖRANDESKAP: Jacek Emil SARYUSZ-WOLSKI

Vice talman

19.   Erkännande av yrkeskvalifikationer ***II (debatt)

Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om erkännande av yrkeskvalifikationer (13781/2/2004 – C6-0008/2005 – 2002/0061 (COD)) – Utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd

Föredragande: Stefano Zappalà (A6-0119/2005)

Stefano Zappalà redogjorde för andrabehandlingsrekommendationen.

Talare: Charlie McCreevy (ledamot av kommissionen).

Talare: Marianne Thyssen för PPE-DE-gruppen, Barbara Weiler för PSE-gruppen, Alexander Lambsdorff för ALDE-gruppen, Heide Rühle för Verts/ALE-gruppen, Adam Jerzy Bielan för UEN-gruppen, Malcolm Harbour, Evelyne Gebhardt, Anneli Jäätteenmäki, Sepp Kusstatscher, Marcin Libicki, Zita Pleštinská, Phillip Whitehead, Toine Manders, Othmar Karas, Mia De Vits och Charlie McCreevy.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 5.4 i protokollet av den 11.5.2005.

20.   Den gemensamma marknadsorganisationen för frukt och grönsaker (debatt)

Betänkande om förenkling av den gemensamma organisationen av marknaden för frukt och grönsaker (2004/2193(INI)) – Utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling

Föredragande: María Esther Herranz García (A6-0121/2005).

María Esther Herranz García redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Mariann Fischer Boel (ledamot av kommissionen).

Talare: Albert Jan Maat för PPE-DE-gruppen, María Isabel Salinas García för PSE-gruppen, Diamanto Manolakou för GUE/NGL-gruppen, Filip Adwent för IND/DEM-gruppen, Jan Tadeusz Masiel, grupplös, Zdzisław Zbigniew Podkański, Katerina Batzeli, Jeffrey Titford, María del Pilar Ayuso González, Csaba Sándor Tabajdi, Witold Tomczak, Armando Dionisi, Béatrice Patrie, Christa Klaß, Czesław Adam Siekierski, Janusz Wojciechowski och Mariann Fischer Boel.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 5.5 i protokollet av den 11.5.2005.

21.   Produktion av potatisstärkelse * (debatt)

Betänkande om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1868/94 om upprättande av ett kvotsystem avseende produktionen av potatisstärkelse (KOM(2004)0772 – C6-0014/2005 – 2004/0269(CNS)) – Utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling

Föredragande: Janusz Wojciechowski (A6-0096/2005).

Talare: Mariann Fischer Boel (ledamot av kommissionen).

Janusz Wojciechowski redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Laima Liucija Andrikienė för PPE-DE-gruppen, Bogdan Golik för PSE-gruppen, Gintaras Didžiokas för UEN-gruppen, Peter Baco, grupplös, Czesław Adam Siekierski, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk och Mariann Fischer Boel.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 5.3 i protokollet av den 11.5.2005.

22.   Situationen i Sudan (debatt)

Muntlig fråga ställd av Lapo Pistelli, för ALDE, till kommissionen: Situationen i Sudan (B6-0231/2005)

Lapo Pistelli utvecklade den muntliga frågan.

Mariann Fischer Boel (ledamot av kommissionen) besvarade den muntliga frågan.

Talare: Michael Gahler för PPE-DE-gruppen, Glenys Kinnock för PSE-gruppen, Luisa Morgantini för GUE/NGL-gruppen, Kathy Sinnott för IND/DEM-gruppen, Ryszard Czarnecki, grupplös, Charles Tannock, Karin Scheele, Hélène Goudin, Ursula Stenzel och Mariann Fischer Boel.

Resolutionsförslag som lagts fram som avslutning på debatten (artikel 108.5 i arbetsordningen):

| — | Miguel Angel Martínez Martínez, Marie-Arlette Carlotti och Glenys Kinnock för PSE-gruppen, om situationen i Sudan (B6-0300/2005), |
| --- | --- |

—

Miguel Angel Martínez Martínez, Marie-Arlette Carlotti och Glenys Kinnock för PSE-gruppen, om situationen i Sudan (B6-0300/2005),

| — | Frithjof Schmidt, Marie-Hélène Aubert och Margrete Auken för Verts/ALE-gruppen, om situationen i Sudan (B6-0301/2005), |
| --- | --- |

—

Frithjof Schmidt, Marie-Hélène Aubert och Margrete Auken för Verts/ALE-gruppen, om situationen i Sudan (B6-0301/2005),

| — | Luisa Morgantini, Adamos Adamou, Marco Rizzo och Gabriele Zimmer för GUE/NGL-gruppen, om Sudan (B6-0302/2005), |
| --- | --- |

—

Luisa Morgantini, Adamos Adamou, Marco Rizzo och Gabriele Zimmer för GUE/NGL-gruppen, om Sudan (B6-0302/2005),

| — | Michael Gahler, Mario Mauro, Nirj Deva, Maria Martens och Charles Tannock för PPE-DE-gruppen, om situationen i Sudan (B6-0303/2005), |
| --- | --- |

—

Michael Gahler, Mario Mauro, Nirj Deva, Maria Martens och Charles Tannock för PPE-DE-gruppen, om situationen i Sudan (B6-0303/2005),

| — | Michał Tomasz Kamiński och Anna Elzbieta Fotyga för UEN-gruppen, om situationen i Sudan (B6-0304/2005), |
| --- | --- |

—

Michał Tomasz Kamiński och Anna Elzbieta Fotyga för UEN-gruppen, om situationen i Sudan (B6-0304/2005),

| — | Johan Van Hecke, Fiona Hall och Lapo Pistelli för ALDE-gruppen om situationen i Sudan (B6-0305/2005). |
| --- | --- |

—

Johan Van Hecke, Fiona Hall och Lapo Pistelli för ALDE-gruppen om situationen i Sudan (B6-0305/2005).

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 5.3 i protokollet av den 12.5.2005.

23.   Föredragningslista för nästa sammanträde

Föredragningslistan för nästa sammanträde fastställdes (”Föredragningslista” PE 357.268/OJME).

24.   Avslutande av sammanträdet

Sammanträdet avslutades kl. 23.55.

Julian Priestley

Generalsekreterare

Josep Borrell Fontelles

Talman

---

(1)  Preliminära titlar markeras med +

1

---

NÄRVAROLISTA

Följande skrev under:

Adamou, Adwent, Agnoletto, Albertini, Allister, Alvaro, Andersson, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Angelilli, Antoniozzi, Arnaoutakis, Ashworth, Atkins, Attard-Montalto, Attwooll, Aubert, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Baco, Badía i Cutchet, Batten, Battilocchio, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Beer, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Bennahmias, Beňová, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Berman, Bertinotti, Bielan, Birutis, Blokland, Bobošíková, Böge, Bösch, Bonde, Bonino, Bono, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bozkurt, Bradbourn, Mihael Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, Brok, Brunetta, Budreikaitė, van Buitenen, Buitenweg, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Busquin, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casa, Casaca, Cashman, Caspary, Castex, del Castillo Vera, Catania, Cederschiöld, Cercas, Cesa, Chatzimarkakis, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Cirino Pomicino, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Cornillet, Correia, Costa, Cottigny, Coûteaux, Coveney, Cramer, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daul, Davies, de Brún, Degutis, Dehaene, Demetriou, De Michelis, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dimitrakopoulos, Dionisi, Di Pietro, Dobolyi, Dombrovskis, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Dührkop Dührkop, Duff, Duin, Duka-Zólyomi, Duquesne, Ebner, El Khadraoui, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Jonathan Evans, Robert Evans, Fajmon, Falbr, Farage, Fatuzzo, Fava, Fazakas, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Figueiredo, Fjellner, Flasarová, Flautre, Florenz, Fontaine, Ford, Fotyga, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Freitas, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gibault, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomolka, Goudin, Genowefa Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, de Grandes Pascual, Grech, Griesbeck, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Grosch, Grossetête, Gruber, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Guidoni, Gurmai, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hall, Hammerstein Mintz, Hamon, Handzlik, Hannan, Harbour, Harkin, Harms, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hazan, Heaton-Harris, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Hennis-Plasschaert, Herczog, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Hortefeux, Howitt, Hudacký, Hudghton, Hughes, Hutchinson, Ibrisagic, Ilves, in 't Veld, Isler Béguin, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Jöns, Jørgensen, Jonckheer, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Jelko Kacin, Kaczmarek, Kallenbach, Kamiński, Karas, Karatzaferis, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Kauppi, Tunne Kelam, Kindermann, Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Klinz, Knapman, Koch, Kohlíček, Konrad, Korhola, Kósáné Kovács, Koterec, Kozlík, Krahmer, Krarup, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Lambsdorff, Landsbergis, Lang, Langen, Langendries, Laperrouze, La Russa, Laschet, Lax, Lechner, Lehideux, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Marine Le Pen, Fernand Le Rachinel, Letta, Janusz Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Lienemann, Liese, Liotard, Lipietz, Locatelli, López-Istúriz White, Louis, Lucas, Ludford, Lulling, Lundgren, Maat, Maaten, McAvan, McCarthy, McDonald, McGuinness, McMillan-Scott, Madeira, Malmström, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Manolakou, Mantovani, Markov, Marques, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Masip Hidalgo, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Matsis, Matsouka, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Méndez de Vigo, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Montoro Romero, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Morgantini, Morillon, Mote, Mulder, Musacchio, Muscardini, Muscat, Mussolini, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Navarro, Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Öger, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Őry Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Pafilis, Borut Pahor, Paleckis, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Panzeri, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patrie, Peillon, Pęk, Alojz Peterle, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Pirilli, Piskorski, Pistelli, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Poignant, Polfer, Poli Bortone, Pomés Ruiz, Portas, Posselt, Prets, Prodi, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Ransdorf, Rapkay, Rasmussen, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Ribeiro e Castro, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rizzo, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rutowicz, Ryan, Saïfi, Sakalas, Salinas García, Samaras, Sánchez Presedo, dos Santos, Saryusz-Wolski, Savary, Savi, Sbarbati, Schapira, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Ingo Schmitt, Pál Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schulz, Schuth, Schwab, Seeber, Seeberg, Segelström, Seppänen, Siekierski, Sifunakis, Silva Peneda, Sinnott, Siwiec, Sjöstedt, Skinner, Škottová, Smith, Sommer, Sonik, Sornosa Martínez, Spautz, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Stenzel, Sterckx, Stevenson, Stihler, Stockmann, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Svensson, Swoboda, Szájer, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tannock, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Titford, Titley, Toia, Tomczak, Toubon, Toussas, Trakatellis, Trautmann, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Vanhecke, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vaugrenard, Ventre, Verges, Vergnaud, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Wallis, Walter, Watson, Henri Weber, Manfred Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Whitehead, Whittaker, Wieland, Wiersma, Wierzejski, Wijkman, Wise, von Wogau, Wohlin, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Wurtz, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Ždanoka, Železný, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka

---

BILAGA I

OMRÖSTNINGSRESULTAT

Förkortningar och symboler

| + | antogs |
| --- | --- |
| — | förkastades |
| ↓ | bortföll |
| T | drogs tillbaka |
| ONU (..., ..., ...) | omröstning med namnupprop (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster) |
| EO (..., ..., ...) | elektronisk omröstning (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster) |
| delad | delad omröstning |
| särsk. | särskild omröstning |
| ÄF | ändringsförslag |
| komp. | kompromissändringsförslag |
| m.d. | motsvarande del |
| S | ändringsförslag om strykning |
| = | identiska ändringsförslag |
| res. | resolutionsförslag |
| gem. res. | gemensamt resolutionsförslag |
| sluten | sluten omröstning |

+

antogs

—

förkastades

↓

bortföll

T

drogs tillbaka

ONU (..., ..., ...)

omröstning med namnupprop (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster)

EO (..., ..., ...)

elektronisk omröstning (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster)

delad

delad omröstning

särsk.

särskild omröstning

ÄF

ändringsförslag

komp.

kompromissändringsförslag

m.d.

motsvarande del

S

ändringsförslag om strykning

=

identiska ändringsförslag

res.

resolutionsförslag

gem. res.

gemensamt resolutionsförslag

sluten

sluten omröstning

1.   Ramavtal mellan EG/Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kroatien, FYROM samt Serbien och Montenegro om deltagande i gemenskapsprogram ***

Rekommendation: Elmar BROK (A6-0122/2005)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| en enda omröstning | | + | |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

en enda omröstning

+

2.   Gemenskapsstatistik över inkomster och levnadsförhållanden (EU-SILC) ***I

Betänkande: Ottaviano DEL TURCO (A6-0107/2005)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| en enda omröstning | | + | |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

en enda omröstning

+

3.   Internationella konventionen om skydd för växtförädlingsprodukter *

Betänkande: Joseph DAUL (A6-0052/2005)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| en enda omröstning | ONU | + | 568, 17, 8 |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

en enda omröstning

ONU

+

568, 17, 8

Begäran om omröstning med namnupprop:

PPE-DE: slutomröstning

4.   Transmissibel spongiform encefalopati ***I

Betänkande: Dagmar ROTH-BEHRENDT (A6-0098/2005)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| en enda omröstning | | + | |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

en enda omröstning

+

5.   Avtal EG/Schweiz om deltagande i verksamheten vid Europeiska miljöbyrån och Europeiska nätverket för miljöinformation och miljöövervakning *

Betänkande: Karl-Heinz FLORENZ (A6-0088/2005)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| en enda omröstning | ONU | + | 601, 4, 4 |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

en enda omröstning

ONU

+

601, 4, 4

Begäran om omröstning med namnupprop:

PPE-DE: slutomröstning

6.   Ett gemensamt system för mervärdesskatt *

Betänkande: Ian HUDGHTON (A6-0097/2005)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| en enda omröstning | | + | |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

en enda omröstning

+

7.   Undantagsåtgärder för att stödja marknaden *

Betänkande: Niels BUSK (A6-0126/2005)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| en enda omröstning | EO | — | 272, 334, 14 |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

en enda omröstning

EO

—

272, 334, 14

Förslaget förkastades och frågan skulle återförvisas till jordbruksutskottet i enlighet med artikel 52.3 i arbetsordningen.

8.   Kvaliteten på badvatten ***II

Andrabehandlingsrekommendation: Jules MAATEN (A6-0102/2005)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ändringsförslag från det ansvariga utskottet – sammanslagen omröstning | 2
  4
  6
  9–11
  13
  15
  17
  19–22
  24–26
  33
  34 | utskottet | | + | |
| Ändringsförslag från det ansvariga utskottet – särskild omröstning | 1 | utskottet | särsk. | + | |
| 3 | utskottet | särsk. | + | |
| 7m.d. | utskottet | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | — | |
| 14 | utskottet | ONU | + | 498, 109, 8 |
| 18 | utskottet | särsk. | — | |
| Kategorin ”tillfredsställande” stryks – sammanslagen omröstning | 5
  7m.d.
  8
  12
  28–32
  47
  48
  49 | utskott


  Verts/ALE
  Verts/ALE
  Verts/ALE | EO | — | 320, 291, 11 |
| Artikel 1 | 39 | Verts/ALE | ONU | — | 262, 354, 11 |
| 40 | Verts/ALE | | — | |
| Artikel 2, efter led 7 | 41 | Verts/ALE | | — | |
| Artikel 5, punkt 4 | 42 | Verts/ALE | ONU | — | 188, 415, 25 |
| Artikel 12, punkt 1 | 43 | Verts/ALE | ONU | — | 251, 367, 11 |
| 16 | utskottet | | + | |
| Artikel 14, före punkt 1 | 44 | Verts/ALE | ONU | — | 279, 340, 13 |
| Artikel 14, punkterna 1–3 | 35 | PSE | delad | | |
| 1/ONU | — | 330, 296, 6 |
| 2/ONU | — | 238, 384, 9 |
| 23 | utskottet | | + | |
| Artikel 17 | 36 | PPE-DE | | + | |
| Bilaga 1 | 27 | utskottet | | — | |
| 45=
  53=
  46=
  54= | Verts/ALE
  ALDE
  Verts/ALE
  ALDE | ONU | — | 181, 436, 17 |
| 55 | ALDE | EO | + | 443, 172, 15 |
| Bilaga 3 | 50 | Verts/ALE | | — | |
| 51 | Verts/ALE | | — | |
| Efter skäl 8 | 37 | Verts/ALE | | — | |
| 38 | Verts/ALE | EO | — | 294, 325, 13 |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

Ändringsförslag från det ansvariga utskottet – sammanslagen omröstning

2

4

6

9–11

13

15

17

19–22

24–26

33

34

utskottet

+

Ändringsförslag från det ansvariga utskottet – särskild omröstning

1

utskottet

särsk.

+

3

utskottet

särsk.

+

7m.d.

utskottet

delad

1

+

2

—

14

utskottet

ONU

+

498, 109, 8

18

utskottet

särsk.

—

Kategorin ”tillfredsställande” stryks – sammanslagen omröstning

5

7m.d.

8

12

28–32

47

48

49

utskott

Verts/ALE

Verts/ALE

Verts/ALE

EO

—

320, 291, 11

Artikel 1

39

Verts/ALE

ONU

—

262, 354, 11

40

Verts/ALE

—

Artikel 2, efter led 7

41

Verts/ALE

—

Artikel 5, punkt 4

42

Verts/ALE

ONU

—

188, 415, 25

Artikel 12, punkt 1

43

Verts/ALE

ONU

—

251, 367, 11

16

utskottet

+

Artikel 14, före punkt 1

44

Verts/ALE

ONU

—

279, 340, 13

Artikel 14, punkterna 1–3

35

PSE

delad

1/ONU

—

330, 296, 6

2/ONU

—

238, 384, 9

23

utskottet

+

Artikel 17

36

PPE-DE

+

Bilaga 1

27

utskottet

—

45=

53=

46=

54=

Verts/ALE

ALDE

Verts/ALE

ALDE

ONU

—

181, 436, 17

55

ALDE

EO

+

443, 172, 15

Bilaga 3

50

Verts/ALE

—

51

Verts/ALE

—

Efter skäl 8

37

Verts/ALE

—

38

Verts/ALE

EO

—

294, 325, 13

Äf 52 hade bortfallit

Begäran om särskild omröstning:

PSE: ändringsförslag 1, 3 och 14

Begäran om delad omröstning:

PSE

äf 7

Första delen: hela texten utom orden ”och att målen för den kemiska vattenstatusen ... 2000/60/EG.”

Andra delen: dessa ord

ALDE

äf 35

Första delen: hela texten utom orden ”inklusive en utvidgning ... fritidsaktiviteter.”

Andra delen: dessa ord

Begäran om omröstning med namnupprop:

IND/DEM äf: 14

Verts/ALE äf: 35, 39, 42, 43, 44, 46/54

9.   Gränsöverskridande fusioner av bolag med begränsat ansvar ***I

Betänkande: Klaus-Heiner LEHNE (A6-0089/2005)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ändringsförslag från det ansvariga utskottet – sammanslagen omröstning | 1–17
  20–36
  38–39 | utskottet | | + | |
| Ändringsförslag från det ansvariga utskottet – särskild omröstning | 37 | utskottet | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 3 | + | |
| Artikel 3, punkt 1 | 18 | utskottet | | — | |
| 40 | PPE-DE, PSE + ALDE | | + | |
| Artikel 3, punkt 2 | 41 | PPE-DE, PSE + ALDE | | + | |
| 19 | utskottet | | ↓ | |
| omröstning: ändrat förslag | | + | |
| omröstning: lagstiftningsresolution | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

Ändringsförslag från det ansvariga utskottet – sammanslagen omröstning

1–17

20–36

38–39

utskottet

+

Ändringsförslag från det ansvariga utskottet – särskild omröstning

37

utskottet

delad

1

+

2

+

3

+

Artikel 3, punkt 1

18

utskottet

—

40

PPE-DE, PSE + ALDE

+

Artikel 3, punkt 2

41

PPE-DE, PSE + ALDE

+

19

utskottet

↓

omröstning: ändrat förslag

+

omröstning: lagstiftningsresolution

+

Begäran om delad omröstning:

GUE/NGL

äf 37

Första delen: hela texten utom orden ”under de sex månader som föregår ... överskrider 500 och” och utom andra meningen i artikel 14.2 e: ”I detta direktiv ... från 25 % till 33 1/3 %.”

Andra delen:”under de sex månader som ... överskrider 500 och”

Tredje delen: Andra meningen i artikel 14.2 e ”I detta direktiv ... från 25 % till 33 1/3 %.”

10.   Filmarvet och konkurrenskraften i därtill kopplade branscher ***I

Betänkande: Gyula HEGYI (A6-0101/2005)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Block 1 | 16 + 29
  35
  39–41
  44–47
  51
  52
  55–82 | utskott


  PSE, PPE-DE, ALDE | | + | Muntligt ändringsförslag till äf 59 |
| Block 2 | 1–15
  17–28
  30–34 | utskottet | | ↓ | |
| Skäl | punkt | originaltexten | | + | skälens ordningsföljd ändrad |
| omröstning: ändrat förslag | | + | |
| omröstning: lagstiftningsresolution | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

Block 1

16 + 29

35

39–41

44–47

51

52

55–82

utskott

PSE, PPE-DE, ALDE

+

Muntligt ändringsförslag till äf 59

Block 2

1–15

17–28

30–34

utskottet

↓

Skäl

punkt

originaltexten

+

skälens ordningsföljd ändrad

omröstning: ändrat förslag

+

omröstning: lagstiftningsresolution

+

Ändringsförslag 36, 37, 38, 42, 43, 48, 49, 50, 53 och 54 är otillåtliga enligt artikel 150.2 i arbetsordningen.

Som en del av ett kompromisspaket föreslog grupperna PSE, PPE-DE och ALDE följande ändringar av skälens ordningsföljd:

| — | skäl 13 blir skäl 3 |
| --- | --- |

—

skäl 13 blir skäl 3

| — | skäl 14 blir skäl 4 |
| --- | --- |

—

skäl 14 blir skäl 4

| — | skäl 5 blir skäl 11 |
| --- | --- |

—

skäl 5 blir skäl 11

| — | skäl 7 blir skäl 13 |
| --- | --- |

—

skäl 7 blir skäl 13

| — | skäl 8 blir skäl 14 |
| --- | --- |

—

skäl 8 blir skäl 14

| — | skäl 10 blir skäl 16 |
| --- | --- |

—

skäl 10 blir skäl 16

| — | skäl 11 blir skäl 17 |
| --- | --- |

—

skäl 11 blir skäl 17

| — | skäl 12 blir skäl 18 |
| --- | --- |

—

skäl 12 blir skäl 18

| — | skäl 17 blir skäl 22 |
| --- | --- |

—

skäl 17 blir skäl 22

| — | skäl 18 blir skäl 23 |
| --- | --- |

—

skäl 18 blir skäl 23

Muntligt ändringsförslag från föredraganden till äf 59: ”Inom två år efter antagandet av denna rekommendation antar
  lagstiftande, administrativa eller andra lämpliga åtgärder
  för att se till att biofilmer som ingår i deras audiovisuella arv systematiskt samlas, katalogiseras, bevaras, restaureras och görs tillgängliga för utbildning, kulturell verksamhet, forskning eller annan liknande icke-kommersiell användning, i samtliga fall i enlighet med bestämmelserna om upphovsrätt och närliggande rättigheter.”

11.   Ökat hamnskydd ***I

Betänkande: Jeanine HENNIS-PLASSCHAERT (A6-0031/2005)

| Avser | ÄFnr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Block 1 | 13–47
  49–75 | ALDE, PPE-DE, PSE, Verts/ALE | | + | |
| Block 2 | 1–9 | utskottet | | ↓ | |
| Artikel 7, punkt 7 | 48 | ALDE, PPE-DE, PSE, Verts/ALE | | + | |
| 12 | UEN | | ↓ | |
| Skäl 8 | 10 | UEN | | T | |
| Efter skäl 8 | 11 | UEN | | — | |
| omröstning: ändrat förslag | | + | |
| omröstning: lagstiftningsresolution | | + | |

Avser

ÄFnr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

Block 1

13–47

49–75

ALDE, PPE-DE, PSE, Verts/ALE

+

Block 2

1–9

utskottet

↓

Artikel 7, punkt 7

48

ALDE, PPE-DE, PSE, Verts/ALE

+

12

UEN

↓

Skäl 8

10

UEN

T

Efter skäl 8

11

UEN

—

omröstning: ändrat förslag

+

omröstning: lagstiftningsresolution

+

12.   Rättvisa för familjen McCartney

Resolutionsförslag: B6-0279/2005 och B6-0281/2005

| Avser | ÄFnr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Förslag till resolution




  GUE/NGL




  B6-0279/2005 |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | — | |
| Förslag till resolution




  PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE och UEN




  B6-0281/2005 |
| rubrik | | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| punkt 1 | 1 | Verts/ALE | | — | |
| punkt | originaltexten | ONU | + | 581, 31, 9 |
| punkt 3 | punkt | originaltexten | ONU | + | 578, 28, 13 |
| punkt 6 | punkt | original text | särsk. | + | |
| punkt 7 | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| skäl A | | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | ONU | + | 555, 4, 48 |

Avser

ÄFnr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

Förslag till resolution

GUE/NGL

B6-0279/2005

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

—

Förslag till resolution

PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE och UEN

B6-0281/2005

rubrik

originaltexten

delad

1

+

2

+

punkt 1

1

Verts/ALE

—

punkt

originaltexten

ONU

+

581, 31, 9

punkt 3

punkt

originaltexten

ONU

+

578, 28, 13

punkt 6

punkt

original text

särsk.

+

punkt 7

punkt

originaltexten

särsk.

+

skäl A

originaltexten

delad

1

+

2

+

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

ONU

+

555, 4, 48

Begäran om omröstning med namnupprop:

PPE-DE: punkt 3 och slutlig omröstning

PSE: punkt 1

Begäran om delad omröstning:

Verts/ALE

Titeln

Första delen: hela texten utom ordet ”självutnämnda”

Andra delen: detta ord

Verts/ALE

skäl A

Första delen: hela texten utom ordet ”självutnämnda”

Andra delen: detta ord

Begäran om särskild omröstning:

Verts/ALE: punkterna 6 och 7

---

BILAGA II

RESULTAT AV OMRÖSTNINGARNA MED NAMNUPPROP

1.   Betänkande Daul A6-0052/2005

Ja-röster: 568

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Budreikaitė, Busk, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Matsakis, Morillon, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Lundgren, Sinnott, Wohlin

NI: Baco, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Marine, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Resetarits, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Auken, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Nej-röster: 17

GUE/NGL: Krarup, Liotard, Sjöstedt

IND/DEM: Adwent, Chruszcz, Clark, Giertych, Grabowski, Knapman, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Wierzejski

NI: Mote

Nedlagda röster: 8

GUE/NGL: Toussas

IND/DEM: Borghezio, Coûteaux, Karatzaferis, Speroni, Železný

NI: Allister

Verts/ALE: van Buitenen

2.   Betänkande Florenz A6-0088/2005

Ja-röster: 601

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Budreikaitė, Busk, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Wohlin, Železný

NI: Baco, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Marine, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Resetarits, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Auken, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Nej-röster: 4

IND/DEM: Clark, Knapman, Titford

NI: Mote

Nedlagda röster: 4

GUE/NGL: Toussas

IND/DEM: Coûteaux

NI: Allister

Verts/ALE: van Buitenen

3.   Rekommendation Maaten A6-0102/2005

Ja-röster: 498

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Toussas, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski

NI: Baco, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Le Pen Marine, Martin Hans-Peter, Masiel, Mölzer, Resetarits, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Belet, Berend, Böge, Brejc, Březina, Brok, Busuttil, Casa, Caspary, Cesa, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Sudre, Sumberg, Surján, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, Berger, Berlinguer, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Camre

Verts/ALE: Auken, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 109

ALDE: Malmström

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Karatzaferis, Knapman, Louis, Lundgren, Sinnott, Speroni, Titford, Whittaker, Wise, Wohlin

NI: Allister, Mote

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Brepoels, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Deß, Deva, Dover, Doyle, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fjellner, Gál, Glattfelder, Gyürk, Hannan, Harbour, Helmer, Hökmark, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Kauppi, Kirkhope, Korhola, Nicholson, Olajos, Őry Parish, Purvis, Queiró, Ribeiro e Castro, Schmitt Pál, Schöpflin, Škottová, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Szájer, Tannock, Van Orden, Vatanen, Vlasák, Wortmann-Kool, Zahradil, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: van den Berg, Berman, Corbey, Dobolyi, Goebbels, Hegyi, Herczog, Mastenbroek, Tabajdi

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Nedlagda röster: 8

IND/DEM: Železný

PSE: Bozkurt, Fazakas, Golik, Kósáné Kovács, Wiersma

Verts/ALE: van Buitenen, Hudghton

4.   Rekommendation Maaten A6-0102/2005

Ja-röster: 262

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Chruszcz, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski, Wohlin

NI: Baco, Belohorská, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Resetarits, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Seeberg, Wijkman

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Guy-Quint, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 354

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Borghezio, Clark, Farage, Karatzaferis, Knapman, Louis, Sinnott, Speroni, Titford, Whittaker, Wise, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Masiel, Mote

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Caspary, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Barón Crespo, Dobolyi, Fazakas, Goebbels, Gurmai, Hegyi, Herczog, Siwiec, Tabajdi

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Nedlagda röster: 11

ALDE: Birutis

GUE/NGL: Toussas

IND/DEM: Coûteaux

NI: Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Rutowicz

PSE: Hänsch, Kósáné Kovács

Verts/ALE: van Buitenen, Hudghton, Smith

5.   Rekommendation Maaten A6-0102/2005

Ja-röster: 188

ALDE: Karim

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, Figueiredo, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Toussas, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Bonde, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Speroni, Tomczak, Wierzejski

NI: Martin Hans-Peter, Resetarits, Romagnoli

PPE-DE: Seeberg

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berger, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, Carlotti, Casaca, Christensen, Cottigny, De Rossa, Désir, De Vits, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Fava, Ferreira Anne, Fruteau, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Guy-Quint, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Matsouka, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Stockmann, Swoboda, Tarabella, Tarand, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Zingaretti

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 415

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: de Brún, Krarup, McDonald, Sjöstedt

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Borghezio, Clark, Farage, Goudin, Karatzaferis, Knapman, Lundgren, Nattrass, Sinnott, Titford, Whittaker, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Baco, Belohorská, Bobošíková, Masiel, Mote

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Caspary, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Helmer, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bozkurt, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Cashman, Castex, Cercas, Corbett, Corbey, Correia, Díez González, Dobolyi, Dührkop Dührkop, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gill, Goebbels, Golik, Gurmai, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Kinnock, Kósáné Kovács, McAvan, McCarthy, Martin David, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Riera Madurell, Rosati, Salinas García, Sánchez Presedo, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Tabajdi, Titley, Wynn, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Nedlagda röster: 25

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Liotard

IND/DEM: Coûteaux, Louis

NI: Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Hennicot-Schoepges

PSE: Hänsch, Wiersma

Verts/ALE: van Buitenen, Hudghton, Schlyter, Smith

6.   Rekommendation Maaten A6-0102/2005

Ja-röster: 251

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, Figueiredo, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Speroni, Tomczak, Wierzejski

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Resetarits, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berger, Berlinguer, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Guy-Quint, Hamon, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Poli Bortone

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 367

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: de Brún, Krarup, McDonald, Sjöstedt

IND/DEM: Batten, Bonde, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Lundgren, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Baco, Belohorská, Bobošíková, Masiel, Mote

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Caspary, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura,

Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: van den Berg, Berman, Bozkurt, Dobolyi, Fazakas, Goebbels, Golik, Gurmai, Hegyi, Herczog, Kósáné Kovács, Siwiec, Tabajdi

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Schlyter

Nedlagda röster: 11

GUE/NGL: Toussas

IND/DEM: Coûteaux, Louis

NI: Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Kozlík, Rutowicz

PSE: Hänsch, Wiersma

Verts/ALE: van Buitenen, Hudghton

7.   Rekommendation Maaten A6-0102/2005

Ja-röster: 279

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Budreikaitė, Busk, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Duff, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, Figueiredo, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Strož, Toussas, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Speroni, Tomczak, Wierzejski

NI: Martin Hans-Peter, Resetarits, Romagnoli

PPE-DE: Eurlings, Grosch, Maat, Martens, van Nistelrooij, Oomen-Ruijten, Seeberg, Wojciechowski, Wortmann-Kool

PSE: Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berger, Berlinguer, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Correia, Cottigny, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Fava, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Guy-Quint, Hamon, Haug, Hazan, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Muscat, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Sifunakis, Sornosa Martínez, Stockmann, Swoboda, Tarabella, Tarand, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Camre, Poli Bortone

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 340

ALDE: Bourlanges, Chatzimarkakis, Cornillet, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duquesne, Fourtou, Ries, Szent-Iványi

GUE/NGL: de Brún, Krarup, McDonald, Seppänen, Sjöstedt

IND/DEM: Batten, Bonde, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Lundgren, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Baco, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Caspary, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Berès, van den Berg, Berman, Bozkurt, Cashman, Corbett, Corbey, Dobolyi, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Ford, Gill, Goebbels, Golik, Gurmai, Hänsch, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Kinnock, Lehtinen, McAvan, McCarthy, Martin David, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Moraes, Morgan, Myller, Paasilinna, Rosati, Segelström, Siwiec, Skinner, Stihler, Tabajdi, Titley, Westlund, Whitehead, Wynn

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Schlyter

Nedlagda röster: 13

ALDE: Klinz, Krahmer

IND/DEM: Coûteaux, Karatzaferis

NI: Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Kozlík, Rutowicz

PSE: Kósáné Kovács, Wiersma

Verts/ALE: van Buitenen, Hudghton, Smith

8.   Rekommendation Maaten A6-0102/2005

Ja-röster: 330

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Manders, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, Figueiredo, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Toussas, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Borghezio, Sinnott, Speroni

NI: Baco, Belohorská, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Resetarits, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Maat, Martens, van Nistelrooij, Seeberg

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Cottigny, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Camre

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 296

ALDE: Malmström

GUE/NGL: de Brún, Krarup, McDonald, Sjöstedt

IND/DEM: Adwent, Batten, Bonde, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Masiel, Mote, Romagnoli

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Caspary, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Dobolyi, Fazakas, Gurmai, Hegyi, Herczog, Tabajdi

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Schlyter

Nedlagda röster: 6

IND/DEM: Coûteaux

NI: Czarnecki Ryszard, Rutowicz

PPE-DE: Wortmann-Kool

PSE: Kósáné Kovács

Verts/ALE: van Buitenen

9.   Rekommendation Maaten A6-0102/2005

Ja-röster: 238

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, Figueiredo, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Strož, Toussas, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Borghezio, Sinnott, Speroni

NI: Martin Hans-Peter, Resetarits

PPE-DE: Maat, van Nistelrooij, Oomen-Ruijten, Seeberg

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Grabowska, Gröner, Gruber, Guy-Quint, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 384

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: de Brún, Krarup, McDonald, Seppänen, Sjöstedt

IND/DEM: Adwent, Batten, Bonde, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Romagnoli, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Caspary, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Attard-Montalto, Dobolyi, Fazakas, Goebbels, Gurmai, Hegyi, Herczog, Lehtinen, Myller, Paasilinna, Tabajdi

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Schlyter

Nedlagda röster: 9

NI: Baco, Czarnecki Ryszard, Kozlík, Rutowicz

PPE-DE: Belet

PSE: Grech, Hänsch, Kósáné Kovács

Verts/ALE: van Buitenen

10.   Rekommendation Maaten A6-0102/2005

Ja-röster: 181

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Strož, Toussas, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Speroni, Tomczak, Wierzejski

NI: Belohorská, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Resetarits, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Seeberg

PSE: Castex, Christensen, Désir, Douay, Ferreira Anne, Fruteau, Guy-Quint, Hamon, Hazan, Jørgensen, Kristensen, Laignel, Lienemann, Navarro, Obiols i Germà, Poignant, Rasmussen, Reynaud, Roure, Schulz, Trautmann

UEN: Camre, Poli Bortone

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 436

ALDE: Malmström, Newton Dunn

GUE/NGL: de Brún, Krarup, McDonald, Seppänen, Sjöstedt

IND/DEM: Batten, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Knapman, Louis, Lundgren, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Mote, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Caspary, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Cashman, Cercas, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Hänsch, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarand, Titley, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Schlyter

Nedlagda röster: 17

ALDE: Harkin, Klinz, Krahmer

GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro, Liotard

IND/DEM: Karatzaferis

NI: Baco, Kozlík

PPE-DE: Freitas, Landsbergis, Podkański

PSE: Roth-Behrendt, Tarabella

Verts/ALE: van Buitenen, Hudghton, Smith

11.   Gemensam resolution B6-0281/2005 - Familjen McCartney

Ja-röster: 581

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Pannella, Pistelli, Polfer, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Brie, Kaufmann

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Speroni, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Resetarits, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Belet, Berend, Böge, Bowis, Brejc, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Caspary, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 31

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kohlíček, Liotard, McDonald, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Toussas, Verges, Wagenknecht

NI: Romagnoli

PPE-DE: Landsbergis, Vlasák

UEN: Libicki

Nedlagda röster: 9

ALDE: Watson

IND/DEM: Coûteaux, Goudin, Lundgren, Wohlin

NI: Baco, Kozlík

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

12.   Gemensam resolution B6-0281/2005 - Familjen McCartney

Ja-röster: 578

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Pannella, Pistelli, Polfer, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Kaufmann

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Speroni, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Resetarits, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Belet, Berend, Böge, Bowis, Brejc, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Caspary, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 28

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kohlíček, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Toussas, Verges, Wagenknecht

PPE-DE: Pomés Ruiz

Nedlagda röster: 13

GUE/NGL: Brie, Liotard, Zimmer

IND/DEM: Coûteaux, Goudin, Lundgren, Wohlin

NI: Baco, Czarnecki Ryszard, Kozlík, Romagnoli, Rutowicz

Verts/ALE: van Buitenen

13.   Gemensam resolution B6-0281/2005 - Familjen McCartney

Ja-röster: 555

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Pannella, Pistelli, Polfer, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Kaufmann

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Resetarits, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Belet, Berend, Böge, Bowis, Brejc, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 4

GUE/NGL: Toussas, Wagenknecht

IND/DEM: Wohlin

NI: Romagnoli

Nedlagda röster: 48

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Uca, Verges, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Louis, Lundgren, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Baco, Kozlík

Verts/ALE: van Buitenen, Buitenweg, Lagendijk, Rühle, Schlyter

---

ANTAGNA TEXTER

P6_TA(2005)0155

Ramavtal EG/Albanien ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om ingående av ett ramavtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Albanien om de allmänna principerna för Republiken Albaniens deltagande i gemenskapsprogram (5532/2005 – KOM(2004)0809 – C6-0039/2005 – 2004/0276(AVC))

(Samtyckesförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av förslaget till rådets beslut (KOM(2004)0809) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rådets beslut (KOM(2004)0809) (1),

| — | med beaktande av rådets text (5532/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets text (5532/2005),

| — | med beaktande av rådets begäran om parlamentets samtycke i enlighet med artikel 300.3 andra stycket samt artiklarna 13 och 308 i EG-fördraget (C6-0039/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets begäran om parlamentets samtycke i enlighet med artikel 300.3 andra stycket samt artiklarna 13 och 308 i EG-fördraget (C6-0039/2005),

| — | med beaktande av artikel 75 samt artiklarna 83.7 och 43.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 75 samt artiklarna 83.7 och 43.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för utrikesfrågor (A6-0122/2005). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för utrikesfrågor (A6-0122/2005).

| 1. | Europaparlamentet ger sitt samtycke till ingåendet av ramavtalet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet ger sitt samtycke till ingåendet av ramavtalet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Republiken Albanien parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Republiken Albanien parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TA(2005)0156

Ramavtal EG/Bosnien och Hercegovina ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om ingående av ett ramavtal mellan Europeiska gemenskapen och Bosnien och Hercegovina om de allmänna principerna för Bosnien och Hercegovinas deltagande i gemenskapsprogram (5532/2005 – KOM(2004)0809 – C6-0040/2005 – 004/0277(AVC))

(Samtyckesförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av förslaget till rådets beslut (KOM(2004)0809) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rådets beslut (KOM(2004)0809) (1),

| — | med beaktande av rådets text (5532/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets text (5532/2005),

| — | med beaktande av rådets begäran om parlamentets samtycke i enlighet med artikel 300.3 andra stycket samt artiklarna 13 och 308 i EG-fördraget (C6-0040/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets begäran om parlamentets samtycke i enlighet med artikel 300.3 andra stycket samt artiklarna 13 och 308 i EG-fördraget (C6-0040/2005),

| — | med beaktande av artikel 75 samt artiklarna 83.7 och 43.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 75 samt artiklarna 83.7 och 43.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för utrikesfrågor (A6-0122/2005). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för utrikesfrågor (A6-0122/2005).

| 1. | Europaparlamentet ger sitt samtycke till ingåendet av ramavtalet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet ger sitt samtycke till ingåendet av ramavtalet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Bosnien och Hercegovina parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Bosnien och Hercegovina parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TA(2005)0157

Ramavtal EG/Kroatien ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om ingående av ett ramavtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Kroatien om de allmänna principerna för Republiken Kroatiens deltagande i emenskapsprogram (5532/2005 – KOM(2004)0809 – C6-0041/2005 – 2004/0278(AVC))

(Samtyckesförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av förslaget till rådets beslut (KOM(2004)0809) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rådets beslut (KOM(2004)0809) (1),

| — | med beaktande av rådets text (5532/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets text (5532/2005),

| — | med beaktande av rådets begäran om parlamentets samtycke i enlighet med artikel 300.3 andra stycket samt artiklarna 13 och 308 i EG-fördraget (C6-0041/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets begäran om parlamentets samtycke i enlighet med artikel 300.3 andra stycket samt artiklarna 13 och 308 i EG-fördraget (C6-0041/2005),

| — | med beaktande av artikel 75 samt artiklarna 83.7 och 43.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 75 samt artiklarna 83.7 och 43.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för utrikesfrågor (A6-0122/2005). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för utrikesfrågor (A6-0122/2005).

| 1. | Europaparlamentet ger sitt samtycke till ingåendet av ramavtalet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet ger sitt samtycke till ingåendet av ramavtalet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Republiken Kroatien parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Republiken Kroatien parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TA(2005)0158

Ramavtal EG/f.d. jugoslaviska republiken Makedonien ***

Europaparlamentets lagstiftningesolution om förslaget till rådets beslut om ingående av ett protokoll till stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, å andra sidan, om ett ramavtal mellan Europeiska gemenskapen och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien om de allmänna principerna för f.d. jugoslaviska republiken Makedoniens deltagande i gemenskapsprogram (5532/2005 – KOM(2004)0809 – C6-0042/2005 – 2004/0279(AVC))

(Samtyckesförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av förslaget till rådets beslut (KOM(2004)0809) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rådets beslut (KOM(2004)0809) (1),

| — | med beaktande av rådets text (5532/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets text (5532/2005),

| — | med beaktande av rådets begäran om parlamentets samtycke i enlighet med artikel 300.3 andra stycket samt artiklarna 13 och 308 i EG-fördraget (C6-0042/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets begäran om parlamentets samtycke i enlighet med artikel 300.3 andra stycket samt artiklarna 13 och 308 i EG-fördraget (C6-0042/2005),

| — | med beaktande av artikel 75 samt artiklarna 83.7 och 43.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 75 samt artiklarna 83.7 och 43.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för utrikesfrågor (A6-0122/2005). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för utrikesfrågor (A6-0122/2005).

| 1. | Europaparlamentet ger sitt samtycke till ingåendet av ett protokoll till stabiliserings- och associeringsavtalet om ett ramavtal. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet ger sitt samtycke till ingåendet av ett protokoll till stabiliserings- och associeringsavtalet om ett ramavtal.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TA(2005)0159

Ramavtal EG/Serbien och Montenegro ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om ingående av ett ramavtal mellan Europeiska gemenskapen och Serbien och Montenegro om de allmänna principerna för Serbien och Montenegros deltagande i gemenskapsprogram (5532/2005 – KOM(2004)0809 – C6-0043/2005 – 2004/0280(AVC))

(Samtyckesförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av förslaget till rådets beslut (KOM(2004)0809) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rådets beslut (KOM(2004)0809) (1),

| — | med beaktande av rådets text (5532/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets text (5532/2005),

| — | med beaktande av rådets begäran om parlamentets samtycke i enlighet med artikel 300.3 andra stycket samt artiklarna 13 och 308 i EG-fördraget (C6-0043/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets begäran om parlamentets samtycke i enlighet med artikel 300.3 andra stycket samt artiklarna 13 och 308 i EG-fördraget (C6-0043/2005),

| — | med beaktande av artikel 75 samt artiklarna 83.7 och 43.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 75 samt artiklarna 83.7 och 43.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för utrikesfrågor (A6-0122/2005). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för utrikesfrågor (A6-0122/2005).

| 1. | Europaparlamentet ger sitt samtycke till ingåendet av ramavtalet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet ger sitt samtycke till ingåendet av ramavtalet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Serbien och Montenegro parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Serbien och Montenegro parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TA(2005)0160

Gemenskapsstatistik över inkomster och levnadsförhållanden (EU-SILC) ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1177/2003 om gemenskapsstatistik över inkomster och levnadsförhållanden (EU-SILC) (KOM(2005)0028 – C6-0034/2005 – 2005/0004(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2005)0028) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2005)0028) (1),

| — | med beaktande av artikel 251.2 och artikel 285 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0034/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 285 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0034/2005),

| — | med beaktande av artikel 51 och artikel 43.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 och artikel 43.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A6-0107/2005). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A6-0107/2005).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TA(2005)0161

Internationella konventionen om skydd för växtförädlingsprodukter *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om godkännande av Europeiska gemenskapens anslutning till den internationella konventionen om skydd för växtförädlingsprodukter, reviderad i Genève den 19 mars 1991 (KOM(2004)0798 – C6-0010/2005 – 2004/0275 (CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av förslaget till rådets beslut (KOM(2004)0798) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rådets beslut (KOM(2004)0798) (1),

| — | med beaktande av artikel 37 och artikel 300.2 andra stycket i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 37 och artikel 300.2 andra stycket i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0010/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0010/2005),

| — | med beaktande av artikel 51 och artiklarna 83.7 och 43.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 och artiklarna 83.7 och 43.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A6-0052/2005). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A6-0052/2005).

| 1. | Europaparlamentet godkänner anslutningen till konventionen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner anslutningen till konventionen.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TA(2005)0162

Transmissibel spongiform encefalopati ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 999/2001 om fastställande av bestämmelser för förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati (KOM(2004)0775 – C6-0223/2004 – 2004/0270(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2004)0775) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2004)0775) (1),

| — | med beaktande av artikel 251.2 och artikel 152.4 b i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0223/2004), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 152.4 b i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0223/2004),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0098/2005). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0098/2005).

| 1. | Europaparlamentet godkänner artikel 1.14 och ändrar artikel 2 i kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner artikel 1.14 och ändrar artikel 2 i kommissionens förslag.

| 2. | Europaparlamentet avser att fortsätta sin behandling av återstoden av kommissionens förslag och att avsluta sin första behandling av den delen så snart som möjligt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet avser att fortsätta sin behandling av återstoden av kommissionens förslag och att avsluta sin första behandling av den delen så snart som möjligt.

| 3. | Europaparlamentet delar följaktligen upp förslaget. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet delar följaktligen upp förslaget.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att behandla ändringarna avseende övergångsbestämmelserna till förordning (EG) nr 999/2001 och de materialla ändringarna till förordningen i två separata förordningar. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att behandla ändringarna avseende övergångsbestämmelserna till förordning (EG) nr 999/2001 och de materialla ändringarna till förordningen i två separata förordningar.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 6. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TC1-COD(2004)0270

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 10 maj 2005 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2005 om ändring av förordning (EG) nr 999/2001 om fastställande av bestämmelser för förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati vad gäller förlängning av perioden för övergångsbestämmelser

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 152.4 b i detta,

med beaktande av kommissionens förslag,

efter att ha hört Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs,

efter att ha hört Regionkommittén, och

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget
   (1)

och av följande skäl:

| (1) | Med förordning (EG) nr 999/2001 (2) avses införas en enda rättslig ram för transmissibel spongiform encefalopati (TSE) inom gemenskapen. |
| --- | --- |

(1)

Med förordning (EG) nr 999/2001 (2) avses införas en enda rättslig ram för transmissibel spongiform encefalopati (TSE) inom gemenskapen.

| (2) | Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1128/2003 av den 16 juni 2003 om ändring av förordning (EG) nr 999/2001 vad gäller förlängning av perioden för övergångsbestämmelser (3) förlängdes giltighetstiden för de övergångsbestämmelser som föreskrivs i förordning (EG) nr 999/2001 till senast den 1 juli
  2005
  . |
| --- | --- |

(2)

Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1128/2003 av den 16 juni 2003 om ändring av förordning (EG) nr 999/2001 vad gäller förlängning av perioden för övergångsbestämmelser (3) förlängdes giltighetstiden för de övergångsbestämmelser som föreskrivs i förordning (EG) nr 999/2001 till senast den 1 juli
  2005
  .

| (3) | För att kunna garantera rättssäkerheten efter det att de övergångsåtgärder som föreskrivs i förordning (EG) nr 999/2001 löpt ut och i avvaktan dels på att de permanenta bestämmelserna ses över, dels på att en allmän strategi för TSE utarbetas, är det lämpligt att dessa övergångsåtgärder förlängs ytterligare till den 1 juli 2007. |
| --- | --- |

(3)

För att kunna garantera rättssäkerheten efter det att de övergångsåtgärder som föreskrivs i förordning (EG) nr 999/2001 löpt ut och i avvaktan dels på att de permanenta bestämmelserna ses över, dels på att en allmän strategi för TSE utarbetas, är det lämpligt att dessa övergångsåtgärder förlängs ytterligare till den 1 juli 2007.

| (4) | För att upprätthålla rättssäkerheten och de ekonomiska aktörernas berättigade förväntningar samt i avvaktan på en genomgripande översyn av förordning (EG) nr 999/2001 bör den här förordningen träda i kraft den 1 juli 2005. |
| --- | --- |

(4)

För att upprätthålla rättssäkerheten och de ekonomiska aktörernas berättigade förväntningar samt i avvaktan på en genomgripande översyn av förordning (EG) nr 999/2001 bör den här förordningen träda i kraft den 1 juli 2005.

| (5) | Förordning (EG) nr 999/2001 bör ändras på följande sätt. |
| --- | --- |

(5)

Förordning (EG) nr 999/2001 bör ändras på följande sätt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Artikel
  23 det andra stycket i förordning (EG) nr 999/2001 skall ersättas med följande:

”I enlighet med detta förfarande skall övergångsbestämmelser antas för en period som upphör senast den 1 juli 2007 för att möjliggöra en övergång från nuvarande system till det system som upprättas genom denna förordning.”

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den
  1 juli 2005
  .

1 juli 2005

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i ... den ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 10 maj 2005.

1

Europaparlamentets ståndpunkt av den 10 maj 2005

(2)  EGT L 147, 31.5.2001, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 260/2005 (EUT L 46, 17.2.2005, s. 31).

2

260/2005 (EUT L 46, 17.2.2005, s. 31)

(3)  EUT L 160, 28.6.2003, s. 1.

3

P6_TA(2005)0163

Avtal EG/Schweiz om deltagande i verksamheten vid Europeiska miljöbyrån och Europeiska nätverket för miljöinformation och miljöövervakning *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om att på Europeiska gemenskapens vägnar ingå avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om sistnämnda lands deltagande i verksamheten vid Europeiska miljöbyrån och Europeiska nätverket för miljöinformation och miljöövervakning KOM(2004)0658 – C6-0173/2004 – 2004/0233 (CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av förslaget till rådets beslut (KOM(2004)0658) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rådets beslut (KOM(2004)0658) (1),

| — | med beaktande av artikel 175.1 och artikel 300.2 första stycket, första meningen och artikel 300.4 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 175.1 och artikel 300.2 första stycket, första meningen och artikel 300.4 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0173/2004), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0173/2004),

| — | med beaktande av artikel 51 och artikel 83.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 och artikel 83.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0088/2005). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0088/2005).

| 1. | Europaparlamentet godkänner ingåendet av avtalet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner ingåendet av avtalet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Schweiziska edsförbundet parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Schweiziska edsförbundet parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TA(2005)0164

Ett gemensamt system för mervärdesskatt (omarbetad version) *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets direktiv om ett gemensamt system för mervärdesskatt (omarbetad version) (KOM(2004)0246 – C6-0009/2004 – 2004/0079(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2004)0246) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2004)0246) (1),

| — | med beaktande av artikel 93 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0009/2004), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 93 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0009/2004),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A6-0097/2005). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A6-0097/2005).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag.

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

2.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 3. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TA(2005)0165

Kvaliteten på badvatten ***II

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om förvaltning av badvattenkvaliteten och om upphävande av direktiv 76/160/EEG (12884/1/2004 – C6-0006/2005 – 2002/0254(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: andra behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (12884/1/2004 – C6-0006/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (12884/1/2004 – C6-0006/2005),

| — | med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (1), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2002)0581) (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (1), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2002)0581) (2),

| — | med beaktande av kommissionens ändrade förslag (KOM(2004)0245) (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens ändrade förslag (KOM(2004)0245) (3),

| — | med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 62 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 62 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0102/2005). |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0102/2005).

| 1. | Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten såsom ändrad av parlamentet; |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten såsom ändrad av parlamentet;

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  EUT C 82 E, 1.4.2004, s. 115.

(2)  EUT C 45 E, 25.2.2003, s. 127.

(3)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TC2-COD(2002)0254

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 10 maj 2005 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/.../EG om förvaltning av badvattenkvaliteten och om upphävande av direktiv 76/160/EEG

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 175.1,

med beaktande av kommissionens förslag (1),

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (2),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (3),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (4), och

av följande skäl:

| (1) | Med utgångspunkt i kommissionens meddelande om hållbar utveckling har Europeiska rådet valt ut mål som skall tjäna som vägledning för den framtida utvecklingen inom prioriterade områden såsom folkhälsa och naturresurser. |
| --- | --- |

(1)

Med utgångspunkt i kommissionens meddelande om hållbar utveckling har Europeiska rådet valt ut mål som skall tjäna som vägledning för den framtida utvecklingen inom prioriterade områden såsom folkhälsa och naturresurser.

| (2) | Vatten är en knapp naturresurs, och dess kvalitet bör skyddas, värnas, förvaltas och behandlas som sådan. Särskilt ytvatten är en förnybar resurs med begränsad förmåga att återhämta sig från negativ påverkan av mänsklig verksamhet. |
| --- | --- |

(2)

Vatten är en knapp naturresurs, och dess kvalitet bör skyddas, värnas, förvaltas och behandlas som sådan. Särskilt ytvatten är en förnybar resurs med begränsad förmåga att återhämta sig från negativ påverkan av mänsklig verksamhet.

| (3) | Gemenskapens miljöpolitik bör syfta till en hög skyddsnivå och bidra till att uppnå målen att bevara, skydda och förbättra miljön och skydda människors hälsa. |
| --- | --- |

(3)

Gemenskapens miljöpolitik bör syfta till en hög skyddsnivå och bidra till att uppnå målen att bevara, skydda och förbättra miljön och skydda människors hälsa.

| (4) | I december 2000 antog kommissionen ett meddelande till Europaparlamentet och rådet om utarbetande av en ny badvattenpolitik och inledde ett omfattande samråd med alla intresserade och berörda parter. Av detta samråd framkom huvudsakligen att det fanns ett allmänt stöd för att utarbeta ett nytt badvattendirektiv, baserat på de senaste vetenskapliga rönen, där särskild vikt fästs vid ett ökat deltagande från allmänheten. |
| --- | --- |

(4)

I december 2000 antog kommissionen ett meddelande till Europaparlamentet och rådet om utarbetande av en ny badvattenpolitik och inledde ett omfattande samråd med alla intresserade och berörda parter. Av detta samråd framkom huvudsakligen att det fanns ett allmänt stöd för att utarbeta ett nytt badvattendirektiv, baserat på de senaste vetenskapliga rönen, där särskild vikt fästs vid ett ökat deltagande från allmänheten.

| (5) | I Europaparlamentets och rådets beslut nr 1600/2002/EG av den 22 juli 2002 om fastställande av gemenskapens sjätte miljöhandlingsprogram (5) ingår ett åtagande att säkerställa en hög skyddsnivå för badvatten, inklusive en översyn av rådets direktiv 76/160/EEG av den 8 december 1975 om kvaliteten på badvatten (6). |
| --- | --- |

(5)

I Europaparlamentets och rådets beslut nr 1600/2002/EG av den 22 juli 2002 om fastställande av gemenskapens sjätte miljöhandlingsprogram (5) ingår ett åtagande att säkerställa en hög skyddsnivå för badvatten, inklusive en översyn av rådets direktiv 76/160/EEG av den 8 december 1975 om kvaliteten på badvatten (6).

| (6) | I enlighet med fördraget skall gemenskapen när den utarbetar sin miljöpolitik bland annat beakta tillgängliga vetenskapliga och tekniska data. I detta direktiv bör vetenskapliga data ligga till grund för fastställandet av tillförlitliga indikatorparametrar som gör det möjligt att förutsäga mikrobiologiska hälsorisker och uppnå en hög skyddsnivå. Ytterligare epidemiologiska studier bör skyndsamt göras om hälsorisker i samband med bad, i synnerhet i sötvatten. |
| --- | --- |

(6)

I enlighet med fördraget skall gemenskapen när den utarbetar sin miljöpolitik bland annat beakta tillgängliga vetenskapliga och tekniska data. I detta direktiv bör vetenskapliga data ligga till grund för fastställandet av tillförlitliga indikatorparametrar som gör det möjligt att förutsäga mikrobiologiska hälsorisker och uppnå en hög skyddsnivå. Ytterligare epidemiologiska studier bör skyndsamt göras om hälsorisker i samband med bad, i synnerhet i sötvatten.

| (7) | För att öka effektiviteten och använda tillgängliga resurser på ett förnuftigt sätt måste detta direktiv nära samordnas med annan gemenskapslagstiftning om vatten, exempelvis rådets direktiv 91/271/EEG av den 21 maj 1991 om rening av avloppsvatten från tätbebyggelse (7), 91/676/EEG av den 12 december 1991 om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket (8) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (9). |
| --- | --- |

(7)

För att öka effektiviteten och använda tillgängliga resurser på ett förnuftigt sätt måste detta direktiv nära samordnas med annan gemenskapslagstiftning om vatten, exempelvis rådets direktiv 91/271/EEG av den 21 maj 1991 om rening av avloppsvatten från tätbebyggelse (7), 91/676/EEG av den 12 december 1991 om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket (8) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (9).

| (8) | Lämplig information om planerade åtgärder och om framstegen i samband med genomförandet bör spridas till alla intressenter. Allmänheten bör få korrekt information i rätt tid om resultaten av kontrollen av badvattenkvaliteten och om riskhanteringsåtgärder för att förebygga hälsorisker, särskilt i samband med förutsägbara kortvariga föroreningar eller onormala situationer. Man bör använda ny teknik som gör det möjligt att på ett effektivt och jämförbart sätt informera allmänheten om badvattnets kvalitet i hela gemenskapen. |
| --- | --- |

(8)

Lämplig information om planerade åtgärder och om framstegen i samband med genomförandet bör spridas till alla intressenter. Allmänheten bör få korrekt information i rätt tid om resultaten av kontrollen av badvattenkvaliteten och om riskhanteringsåtgärder för att förebygga hälsorisker, särskilt i samband med förutsägbara kortvariga föroreningar eller onormala situationer. Man bör använda ny teknik som gör det möjligt att på ett effektivt och jämförbart sätt informera allmänheten om badvattnets kvalitet i hela gemenskapen.

| (9) | För att snabbt kunna skydda och informera allmänheten vid exceptionella händelser såsom översvämningar eller infrastrukturproblem bör det utarbetas beredskapsplaner som omfattar system för tidig varning. |
| --- | --- |

(9)

För att snabbt kunna skydda och informera allmänheten vid exceptionella händelser såsom översvämningar eller infrastrukturproblem bör det utarbetas beredskapsplaner som omfattar system för tidig varning.

| (10) | Harmoniserade analysmetoder och analysförfaranden måste tillämpas vid kontrollen. För att få till stånd en realistisk klassificering av badvatten är det nödvändigt att göra observationer och bedöma kvaliteten under en längre tid. |
| --- | --- |

(10)

Harmoniserade analysmetoder och analysförfaranden måste tillämpas vid kontrollen. För att få till stånd en realistisk klassificering av badvatten är det nödvändigt att göra observationer och bedöma kvaliteten under en längre tid.

| (11) | Efterlevnaden bör vara en fråga om lämpliga förvaltningsåtgärder och kvalitetssäkring, och inte bara om mätningar och beräkningar. Det är därför lämpligt med ett system med badvattenprofiler för att få en bättre förståelse för de risker som bör ligga till grund för förvaltningsåtgärderna. Samtidigt bör särskild vikt fästas vid att badvattnet stämmer överens med kvalitetsnormerna och att övergången från direktiv 76/160/EEG sker smidigt. |
| --- | --- |

(11)

Efterlevnaden bör vara en fråga om lämpliga förvaltningsåtgärder och kvalitetssäkring, och inte bara om mätningar och beräkningar. Det är därför lämpligt med ett system med badvattenprofiler för att få en bättre förståelse för de risker som bör ligga till grund för förvaltningsåtgärderna. Samtidigt bör särskild vikt fästas vid att badvattnet stämmer överens med kvalitetsnormerna och att övergången från direktiv 76/160/EEG sker smidigt.

| (12) | Den 25 juni 1998 undertecknade gemenskapen FN-ECE:s konvention om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor (Århuskonventionen). Gemenskapslagstiftningen bör stämma väl överens med konventionen, eftersom den har ratificerats av gemenskapen. Detta direktiv bör därför innehålla bestämmelser om allmänhetens tillgång till information och om allmänhetens deltagande i dess genomförande
  i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/4/EG av den 28 januari 2003 om allmänhetens tillgång till miljöinformation

   (10)

  och Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/35/EG av den 26 maj 2003 om åtgärder för allmänhetens deltagande i utarbetandet av vissa planer och program avseende miljön

   (11). |
| --- | --- |

(12)

Den 25 juni 1998 undertecknade gemenskapen FN-ECE:s konvention om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor (Århuskonventionen). Gemenskapslagstiftningen bör stämma väl överens med konventionen, eftersom den har ratificerats av gemenskapen. Detta direktiv bör därför innehålla bestämmelser om allmänhetens tillgång till information och om allmänhetens deltagande i dess genomförande
  i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/4/EG av den 28 januari 2003 om allmänhetens tillgång till miljöinformation

   (10)

  och Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/35/EG av den 26 maj 2003 om åtgärder för allmänhetens deltagande i utarbetandet av vissa planer och program avseende miljön

   (11).

| (13) | Eftersom målen för detta direktiv, nämligen att medlemsstaterna, på grundval av gemensamma normer, skall uppnå en god badvattenkvalitet och en hög skyddsnivå i hela gemenskapen, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(13)

Eftersom målen för detta direktiv, nämligen att medlemsstaterna, på grundval av gemensamma normer, skall uppnå en god badvattenkvalitet och en hög skyddsnivå i hela gemenskapen, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (14) | De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta direktiv bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (12). |
| --- | --- |

(14)

De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta direktiv bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (12).

| (15) | Den fortsatta betydelsen av gemenskapens badvattenpolitik framgår tydligt varje badsäsong eftersom den skyddar allmänheten mot tillfälliga och kroniska föroreningar som släpps ut vid eller i närheten av gemenskapens badplatser. Badvattenkvaliteten har överlag förbättrats avsevärt sedan direktiv 76/160/EEG trädde i kraft. Det direktivet speglar emellertid den kunskapsnivå och de erfarenheter man hade i början av 1970-talet. Sedan dess har användningen av badvatten utvecklats, liksom det vetenskapliga och tekniska kunnandet. Det direktivet bör därför upphävas. |
| --- | --- |

(15)

Den fortsatta betydelsen av gemenskapens badvattenpolitik framgår tydligt varje badsäsong eftersom den skyddar allmänheten mot tillfälliga och kroniska föroreningar som släpps ut vid eller i närheten av gemenskapens badplatser. Badvattenkvaliteten har överlag förbättrats avsevärt sedan direktiv 76/160/EEG trädde i kraft. Det direktivet speglar emellertid den kunskapsnivå och de erfarenheter man hade i början av 1970-talet. Sedan dess har användningen av badvatten utvecklats, liksom det vetenskapliga och tekniska kunnandet. Det direktivet bör därför upphävas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 1

Syfte och tillämpningsområde

1.   Detta direktiv innehåller bestämmelser om

| a) | kontroll och klassificering av badvattnets kvalitet, |
| --- | --- |

a)

kontroll och klassificering av badvattnets kvalitet,

| b) | förvaltning av badvattnets kvalitet, och |
| --- | --- |

b)

förvaltning av badvattnets kvalitet, och

| c) | tillhandahållande av information till allmänheten om badvattnets kvalitet. |
| --- | --- |

c)

tillhandahållande av information till allmänheten om badvattnets kvalitet.

2.   Direktivet syftar till att bevara, skydda och förbättra miljön och skydda människors hälsa genom att komplettera direktiv 2000/60/EG.

3.   Detta direktiv skall tillämpas på varje ytvattenförekomst där behörig myndighet förväntar sig att ett stort antal personer badar och där den inte har infört ett permanent förbud mot eller utfärdat en permanent avrådan från bad (nedan kallat ”badvatten”). Det skall inte tillämpas på

| a) | simbassänger och spa-pooler, |
| --- | --- |

a)

simbassänger och spa-pooler,

| b) | avgränsade vattenområden som genomgår behandling eller som används för terapeutiska ändamål, |
| --- | --- |

b)

avgränsade vattenområden som genomgår behandling eller som används för terapeutiska ändamål,

| c) | avgränsade vattenområden som anlagts på konstgjord väg och som är avskilda från ytvatten och grundvatten. |
| --- | --- |

c)

avgränsade vattenområden som anlagts på konstgjord väg och som är avskilda från ytvatten och grundvatten.

Artikel 2

Definitioner

I detta direktiv används följande beteckningar med de betydelser som här anges:

| 1. | ”ytvatten”, ”grundvatten”, ”inlandsvatten”, ”vatten i övergångszon”, ”kustvatten” och ”avrinningsområde” skall ha samma innebörd som i direktiv 2000/60/EG. |
| --- | --- |

1.

”ytvatten”, ”grundvatten”, ”inlandsvatten”, ”vatten i övergångszon”, ”kustvatten” och ”avrinningsområde” skall ha samma innebörd som i direktiv 2000/60/EG.

| 2. | ”behörig myndighet”: den eller de myndigheter som utsetts av en medlemsstat för att säkerställa efterlevnaden av kraven i detta direktiv eller varje annan myndighet eller annat organ som denna funktion har delegerats till. |
| --- | --- |

2.

”behörig myndighet”: den eller de myndigheter som utsetts av en medlemsstat för att säkerställa efterlevnaden av kraven i detta direktiv eller varje annan myndighet eller annat organ som denna funktion har delegerats till.

| 3. | ”permanent”: i samband med förbud mot eller avrådan från bad en varaktighet av minst en hel badsäsong. |
| --- | --- |

3.

”permanent”: i samband med förbud mot eller avrådan från bad en varaktighet av minst en hel badsäsong.

| 4. | ”ett stort antal”: innebär, när det gäller badande, ett antal som behörig myndighet anser är stort, med hänsyn till, i synnerhet, tidigare tendenser eller till infrastrukturer eller anläggningar som tillhandahålls eller andra åtgärder som vidtagits för att uppmuntra bad. |
| --- | --- |

4.

”ett stort antal”: innebär, när det gäller badande, ett antal som behörig myndighet anser är stort, med hänsyn till, i synnerhet, tidigare tendenser eller till infrastrukturer eller anläggningar som tillhandahålls eller andra åtgärder som vidtagits för att uppmuntra bad.

| 5. | ”förorening”: förekomst av mikrobiologisk kontaminering eller andra organismer eller avfall som påverkar badvattnets kvalitet och utgör en risk för de badandes hälsa enligt artiklarna 8 och 9 samt kolumn A i bilaga I. |
| --- | --- |

5.

”förorening”: förekomst av mikrobiologisk kontaminering eller andra organismer eller avfall som påverkar badvattnets kvalitet och utgör en risk för de badandes hälsa enligt artiklarna 8 och 9 samt kolumn A i bilaga I.

| 6. | ”badsäsong”: den period under vilken ett stort antal badande kan förväntas. |
| --- | --- |

6.

”badsäsong”: den period under vilken ett stort antal badande kan förväntas.

| 7. | ”förvaltningsåtgärder”: följande åtgärder med avseende på badvatten:






  a) | Fastställande och upprätthållande av en badvattenprofil. |
| --- | --- | --- |

7.

”förvaltningsåtgärder”: följande åtgärder med avseende på badvatten:

a)

Fastställande och upprätthållande av en badvattenprofil.

| b) | Fastställande av en kontrollplan. |
| --- | --- |

b)

Fastställande av en kontrollplan.

| c) | Kontroll av badvattnet. |
| --- | --- |

c)

Kontroll av badvattnet.

| d) | Bedömning av badvattnets kvalitet. |
| --- | --- |

d)

Bedömning av badvattnets kvalitet.

| e) | Klassificering av badvattnet. |
| --- | --- |

e)

Klassificering av badvattnet.

| f) | Fastställande och bedömning av föroreningskällor som kan påverka badvattnet och skada de badandes hälsa. |
| --- | --- |

f)

Fastställande och bedömning av föroreningskällor som kan påverka badvattnet och skada de badandes hälsa.

| g) | Upprättande av beredskapsplaner och övervakningssystem. |
| --- | --- |

g)

Upprättande av beredskapsplaner och övervakningssystem.

| h) | Information till allmänheten. |
| --- | --- |

h)

Information till allmänheten.

| i) | Åtgärder för att förhindra att de badande utsätts för föroreningar. |
| --- | --- |

i)

Åtgärder för att förhindra att de badande utsätts för föroreningar.

| j) | Åtgärder för att minska risken för föroreningar. |
| --- | --- |

j)

Åtgärder för att minska risken för föroreningar.

| 8. | ”kortvarig förorening”: en mikrobiologisk kontaminering enligt kolumn A i bilaga I som har klart identifierbara orsaker och som normalt inte förväntas påverka badvattnets kvalitet under mer än
  48 timmar efter det att orsaken har försvunnit och som inte varar längre än
  cirka 72 timmar och för vilken behörig myndighet har fastställt förfaranden för att förutsäga och hantera, enligt bilaga II. |
| --- | --- |

8.

”kortvarig förorening”: en mikrobiologisk kontaminering enligt kolumn A i bilaga I som har klart identifierbara orsaker och som normalt inte förväntas påverka badvattnets kvalitet under mer än
  48 timmar efter det att orsaken har försvunnit och som inte varar längre än
  cirka 72 timmar och för vilken behörig myndighet har fastställt förfaranden för att förutsäga och hantera, enligt bilaga II.

| 9. | ”onormal situation”: en händelse eller en kombination av händelser som påverkar badvattnets kvalitet på den berörda platsen och som inte förväntas inträffa mer än vart fjärde år i genomsnitt. |
| --- | --- |

9.

”onormal situation”: en händelse eller en kombination av händelser som påverkar badvattnets kvalitet på den berörda platsen och som inte förväntas inträffa mer än vart fjärde år i genomsnitt.

| 10. | ”badvattenkvalitetsdata”: data som samlas in i enlighet med artikel 3. |
| --- | --- |

10.

”badvattenkvalitetsdata”: data som samlas in i enlighet med artikel 3.

| 11. | ”bedömning av badvattnets kvalitet”: utvärdering av badvattnets kvalitet med hjälp av den bedömningsmetod som fastställs i bilaga II. |
| --- | --- |

11.

”bedömning av badvattnets kvalitet”: utvärdering av badvattnets kvalitet med hjälp av den bedömningsmetod som fastställs i bilaga II.

| 12. | ”utbredning av cyanobakterier”: ansamling av cyanobakterier i form av blomning, lager eller skum. |
| --- | --- |

12.

”utbredning av cyanobakterier”: ansamling av cyanobakterier i form av blomning, lager eller skum.

| 13. | ”den berörda allmänheten” skall ha samma innebörd som i rådets direktiv 85/337/EEG av den 27 juni 1985 om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt (13). |
| --- | --- |

13.

”den berörda allmänheten” skall ha samma innebörd som i rådets direktiv 85/337/EEG av den 27 juni 1985 om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt (13).

KAPITEL II

BADVATTENKVALITET OCH FÖRVALTNING AV BADVATTEN

Artikel 3

Kontroll

1.   Medlemsstaterna skall årligen förteckna alla badvatten och ange badsäsongens längd. De skall göra detta första gången före början av den första badsäsongen efter det datum som anges i artikel 18.1.

2.   Medlemsstaterna skall se till att kontroll av de parametrar som anges i kolumn A i bilaga I sker i enlighet med bilaga IV

3.   Kontrollpunkten skall vara den plats i badvattnet där

| a) | flest personer förväntas bada, eller |
| --- | --- |

a)

flest personer förväntas bada, eller

| b) | där den största risken för föroreningar förväntas enligt badvattenprofilen. |
| --- | --- |

b)

där den största risken för föroreningar förväntas enligt badvattenprofilen.

4.   En kontrollplan skall fastställas för varje badvatten innan badsäsongen inleds, och första gången före den tredje hela badsäsongen efter det att detta direktiv har trätt ikraft. Kontroll skall genomföras senast fyra dagar efter den tidpunkt som anges i kontrollplanen.

5.   Medlemsstaterna får införa kontroll av parametrarna i kolumn A i bilaga I under den första hela badsäsongen efter det att detta direktiv har trätt ikraft. I detta fall skall kontrollen genomföras enligt den frekvens som anges i bilaga IV. Resultaten av en sådan kontroll får användas till att sammanställa de bad-vattenkvalitetsdata som avses i artikel 4. Så snart medlemsstaterna inför kontroll i enlighet med detta direktiv får kontrollen av de parametrar som anges i bilagan till direktiv 76/160/EEG upphöra.

6.   Prov som tas under en kortvarig förorening får lämnas utan avseende. De skall ersättas med prov som tagits i enlighet med bilaga IV.

7.   Under onormala situationer får kontrollen enligt den kontrollplan som avses i punkt 4 tillfälligt avbrytas. Kontrollen skall återupptas så snart som möjligt efter det att förhållandena återgått till det normala. Nya prover skall tas så snart som möjligt efter det att förhållandena återgått till det normala för att ersätta de prover som saknas på grund av den onormala situationen.

8.   Medlemsstaterna skall underrätta kommissionen om kontrollen enligt kontrollplanen tillfälligt avbrutits och ange skälen till detta. De skall lämna dessa rapporter senast i samband med den nästföljande årsrapport som avses i artikel 13.

9.   Medlemsstaterna skall säkerställa att analysen av badvattnets kvalitet sker i överensstämmelse med de referensmetoder som anges i bilaga I samt reglerna i bilaga V. Medlemsstaterna får dock tillåta att andra metoder eller regler används om de kan visa att de erhållna resultaten är likvärdiga med dem som erhålls vid användning av metoderna i bilaga I och reglerna i bilaga V. Medlemsstater som tillåter användning av sådana likvärdiga metoder eller regler skall till kommissionen lämna all relevant information om de använda metoderna eller reglerna och deras likvärdighet.

Artikel 4

Bedömning av badvattnets kvalitet

1.   Medlemsstaterna skall säkerställa att badvattenkvalitetsdata sammanställs på grundval av kontrollen av parametrarna i kolumn A i bilaga I.

2.   Badvattnets kvalitet skall bedömas

| a) | för varje badvatten, |
| --- | --- |

a)

för varje badvatten,

| b) | efter utgången av varje badsäsong, |
| --- | --- |

b)

efter utgången av varje badsäsong,

| c) | utifrån de badvattenkvalitetsdata som har sammanställts från den badsäsongen och de tre föregående badsäsongerna, och |
| --- | --- |

c)

utifrån de badvattenkvalitetsdata som har sammanställts från den badsäsongen och de tre föregående badsäsongerna, och

| d) | i enlighet med förfarandet i bilaga II. |
| --- | --- |

d)

i enlighet med förfarandet i bilaga II.

En medlemsstat får emellertid besluta att genomföra bedömningar av badvattnets kvalitet utifrån de badvattenkvalitetsdata som sammanställts från endast de tre föregående badsäsongerna. Om den fattar ett sådant beslut skall den på förhand underrätta kommissionen. Medlemsstaten skall även underrätta kommissionen om den senare beslutar att återgå till bedömningar på grundval av fyra badsäsonger. Medlemsstaterna får inte ändra gällande bedömningsperiod oftare än en gång vart femte år.

3.   Badvattenkvalitetsdata som används för att genomföra bedömningar av badvattnets kvalitet skall alltid bestå av minst 16 prover eller, under de särskilda förhållanden som anges i punkt 2 i bilaga IV, 12 prover.

4.   Under förutsättning att antingen

| — | kraven i punkt 3 är uppfyllda, eller |
| --- | --- |

—

kraven i punkt 3 är uppfyllda, eller

| — | de badvattenkvalitetsdata som använts för bedömningen av badvatten för vilket badsäsongen inte överstiger åtta veckor omfattar minst åtta prover, |
| --- | --- |

—

de badvattenkvalitetsdata som använts för bedömningen av badvatten för vilket badsäsongen inte överstiger åtta veckor omfattar minst åtta prover,

får emellertid en bedömning av badvattnets kvalitet genomföras utifrån badvattenkvalitetsdata från mindre än fyra badsäsonger om

| a) | badvattnet är nytillkommet, |
| --- | --- |

a)

badvattnet är nytillkommet,

| b) | förändringar har inträffat som kan påverka klassificeringen av badvattnet i enlighet med artikel 5, i vilket fall bedömningen skall genomföras utifrån badvattenkvalitetsdata som endast består av resultat från prover som har samlats in sedan förändringarna inträffade, eller |
| --- | --- |

b)

förändringar har inträffat som kan påverka klassificeringen av badvattnet i enlighet med artikel 5, i vilket fall bedömningen skall genomföras utifrån badvattenkvalitetsdata som endast består av resultat från prover som har samlats in sedan förändringarna inträffade, eller

| c) | badvattnet redan har bedömts i enlighet med direktiv 76/160/EEG, i vilket fall motsvarande data som insamlats enligt det direktivet skall användas och parametrarna 2 och 3 i bilagan till direktiv 76/160/EEG för detta ändamål skall anses vara likvärdiga med parametrarna 2 och 1 i kolumn A i bilaga I till det här direktivet. |
| --- | --- |

c)

badvattnet redan har bedömts i enlighet med direktiv 76/160/EEG, i vilket fall motsvarande data som insamlats enligt det direktivet skall användas och parametrarna 2 och 3 i bilagan till direktiv 76/160/EEG för detta ändamål skall anses vara likvärdiga med parametrarna 2 och 1 i kolumn A i bilaga I till det här direktivet.

5.   Medlemsstaterna får ytterligare indela eller gruppera ihop befintliga badvatten mot bakgrund av bedömningarna av badvattnens kvalitet. De får gruppera ihop badvatten endast om dessa badvatten

| a) | är angränsande, |
| --- | --- |

a)

är angränsande,

| b) | under den föregående fyraårsperioden fått likartade bedömningar i enlighet med punkterna 2 och 3 samt punkt 4 c, och |
| --- | --- |

b)

under den föregående fyraårsperioden fått likartade bedömningar i enlighet med punkterna 2 och 3 samt punkt 4 c, och

| c) | har badvattenprofiler som uppvisar gemensamma riskfaktorer eller avsaknad av riskfaktorer. |
| --- | --- |

c)

har badvattenprofiler som uppvisar gemensamma riskfaktorer eller avsaknad av riskfaktorer.

Artikel 5

Badvattens klassificering och kvalitet

1.   Till följd av den bedömning av badvattnets kvalitet som skall genomföras i enlighet med artikel 4 skall medlemsstaterna i enlighet med kriterierna i bilaga II klassificera badvatten som

| a) | ”dåligt”, |
| --- | --- |

a)

”dåligt”,

| b) | ”tillfredsställande”, |
| --- | --- |

b)

”tillfredsställande”,

| c) | ”bra”, eller |
| --- | --- |

c)

”bra”, eller

| d) | ”utmärkt”. |
| --- | --- |

d)

”utmärkt”.

2.   Den första klassificeringen enligt kraven i direktivet skall vara avslutad senast i slutet av
  2011
  års badsäsong.

3.   Medlemsstaterna skall
  senast vid slutet av 2011 års badsäsong
  säkerställa att allt badvatten är åtminstone
  ”tillfredsställande”. De
  skall vidta
  alla nödvändiga
  åtgärder som de anser lämpliga för att öka det antal badvatten som klassificeras som ”utmärkta” eller ”bra”.

4.   Trots det allmänna kravet i punkt 3 får badvatten tillfälligt klassificeras som ”dåligt” och fortfarande överensstämma med direktivet. Orsakerna till att ”tillfredsställande” inte uppnåtts skall ha fastställts. I sådana fall skall medlemsstaterna säkerställa att följande villkor är uppfyllda:

| a) | I fråga om allt badvatten som klassificerats som ”dåligt” skall följande åtgärder vidtas med verkan från den badsäsong som följer på klassificeringen:






  i) | Lämpliga förvaltningsåtgärder, inklusive ett badförbud eller en avrådan från bad, i syfte att förhindra att de badande utsätts för förorening. |
| --- | --- | --- |

a)

I fråga om allt badvatten som klassificerats som ”dåligt” skall följande åtgärder vidtas med verkan från den badsäsong som följer på klassificeringen:

i)

Lämpliga förvaltningsåtgärder, inklusive ett badförbud eller en avrådan från bad, i syfte att förhindra att de badande utsätts för förorening.

| ii) | Fastställande av orsakerna till att ”tillfredsställande” inte har uppnåtts. |
| --- | --- |

ii)

Fastställande av orsakerna till att ”tillfredsställande” inte har uppnåtts.

| iii) | Lämpliga
  åtgärder
  för att förhindra, minska eller undanröja orsakerna till förorening. |
| --- | --- |

iii)

Lämpliga
  åtgärder
  för att förhindra, minska eller undanröja orsakerna till förorening.

| iv) | Varna allmänheten genom en tydlig och lättbegriplig skylt och dessutom informera den om orsakerna till föroreningen och om alla de åtgärder som vidtagits, med utgångspunkt från badvattenprofilen. |
| --- | --- |

iv)

Varna allmänheten genom en tydlig och lättbegriplig skylt och dessutom informera den om orsakerna till föroreningen och om alla de åtgärder som vidtagits, med utgångspunkt från badvattenprofilen.

| b) | Om ett badvatten klassificerats som ”dåligt” under fem på varandra följande år skall ett permanent badförbud eller en permanent avrådan från bad utfärdas. En medlemsstat får dock införa ett permanent badförbud eller en permanent avrådan från bad före utgången av femårsperioden om den anser att det skulle vara omöjligt eller orimligt dyrt att uppnå kvaliteten ”tillfredsställande”. |
| --- | --- |

b)

Om ett badvatten klassificerats som ”dåligt” under fem på varandra följande år skall ett permanent badförbud eller en permanent avrådan från bad utfärdas. En medlemsstat får dock införa ett permanent badförbud eller en permanent avrådan från bad före utgången av femårsperioden om den anser att det skulle vara omöjligt eller orimligt dyrt att uppnå kvaliteten ”tillfredsställande”.

5.   När ett permanent badförbud eller en permanent avrådan från bad utfärdas skall allmänheten informeras om att det berörda området inte längre utgör badvatten samt upplysas om skälen till detta.

Artikel 6

Badvattenprofil

1.   Medlemsstaterna skall se till att badvattenprofiler upprättas i enlighet med bilaga III. Varje badvattenprofil får omfatta ett enda badvatten eller flera angränsande badvatten. Badvattenprofiler skall första gången upprättas senast den ... (14).

2.   Badvattenprofilerna skall ses över och uppdateras i enlighet med bilaga III.

3.   När badvattenprofiler upprättas, ses över och uppdateras skall man på lämpligt sätt använda de data som erhållits vid övervakning och bedömning i enlighet med direktiv 2000/60/EG och som är relevanta för detta direktiv.

Artikel 7

Förvaltningsåtgärder vid exceptionella förhållanden

1.
     Medlemsstaterna skall
  upprätta beredskapsplaner för händelser såsom översvämningar, olyckor eller infrastrukturproblem som kan påverka badvattnets kvalitet negativt. Av dessa planer skall det framgå vilka orsaker som kan påverka vattnets kvalitet och vilka risker det finns och de skall fastställa övervakningssystem och/eller system för tidig varning samt ge vägledning om hur skador kan förebyggas eller begränsas.

2.
     
  Medlemsstaterna skall se till att omfattande nationella och/eller lokala övervakningssystem och system för tidig varning inrättas, förbättras och underhålls för att det skall vara möjligt att

| a) | fastställa föroreningsincidenter eller betydande risker för sådana incidenter som negativt kan påverka badvattnets kvalitet, bland annat sådana som beror på extrema väderförhållanden, |
| --- | --- |

a)

fastställa föroreningsincidenter eller betydande risker för sådana incidenter som negativt kan påverka badvattnets kvalitet, bland annat sådana som beror på extrema väderförhållanden,

| b) | snabbt och tydligt underrätta berörda myndigheter om sådana incidenter eller risker, |
| --- | --- |

b)

snabbt och tydligt underrätta berörda myndigheter om sådana incidenter eller risker,

| c) | i händelse av en överhängande folkhälsorisk, till dem som riskerar att drabbas sprida all relevant information som de offentliga myndigheterna har tillgång till och som kan hjälpa allmänheten att förebygga eller begränsa skador, |
| --- | --- |

c)

i händelse av en överhängande folkhälsorisk, till dem som riskerar att drabbas sprida all relevant information som de offentliga myndigheterna har tillgång till och som kan hjälpa allmänheten att förebygga eller begränsa skador,

| d) | lämna rekommendationer till de berörda offentliga myndigheterna och, vid behov, till allmänheten om förebyggande och avhjälpande åtgärder, |
| --- | --- |

d)

lämna rekommendationer till de berörda offentliga myndigheterna och, vid behov, till allmänheten om förebyggande och avhjälpande åtgärder,

| e) | vid kritiska situationer placera ut tillfälliga skyltar på väl synliga ställen på badplatsen. |
| --- | --- |

e)

vid kritiska situationer placera ut tillfälliga skyltar på väl synliga ställen på badplatsen.

3.
     
  Medlemsstaterna skall se till att de berörda offentliga myndigheterna har erforderlig kapacitet att hantera sådana incidenter eller risker i enlighet med en lämplig beredskapsplan.

4.
     
  Övervakningssystem och system för tidig varning, beredskapsplaner och kapacitet att hantera incidenter och hot mot badvattnets kvalitet får kombineras med liknande resurser som används på andra områden.

Artikel 8

Cyanobakteriella risker

1.   Om en badvattenprofil tyder på att det finns risk för utbredning av cyanobakterier, skall en lämplig kontroll ske så att eventuella hälsorisker kan konstateras i tid.

2.   Om en utbredning av cyanobakterier inträffar och en hälsorisk konstateras eller befaras, skall lämpliga förvaltningsåtgärder omedelbart vidtas för att förhindra att någon utsätts för fara, bland annat genom information till allmänheten.

Artikel 9

Övriga parametrar

1.   Om badvattenprofilen tyder på en tendens till utbredning av makroalger och/eller marina alger skall det genomföras undersökningar för att avgöra om de kan godtas och om det föreligger hälsorisker, och lämpliga förvaltningsåtgärder skall vidtas, bland annat genom information till allmänheten.

2.   Badvatten skall okulärbesiktigas i fråga om föroreningar, t.ex. tjärrester, glas, plast, gummi eller annat avfall. Om en sådan förorening hittas, skall lämpliga förvaltningsåtgärder vidtas, bland annat vid behov genom information till allmänheten.

Artikel 10

Samarbete om gränsöverskridande vattendrag

När ett avrinningsområde har gränsöverskridande påverkan på badvattnets kvalitet, skall de berörda medlemsstaterna på lämpligt sätt samarbeta vid genomförandet av detta direktiv, bland annat genom lämpligt informationsutbyte och gemensamma insatser för att kontrollera denna påverkan.

KAPITEL III

UTBYTE AV INFORMATION

Artikel 11

Allmänhetens medverkan

Medlemsstaterna skall
  se till att alla berörda parter, även på lokal nivå, rådfrågas och får möjlighet att delta när man fastställer, ser över och uppdaterar förteckningen över badplatser samt badvattenprofiler och förvaltningsåtgärder. Medlemsstaterna skall underrätta kommissionen och allmänheten om hur detta har organiserats.

Artikel 12

Information till allmänheten

1.   Medlemsstaterna skall se till att följande information aktivt sprids och snabbt görs tillgänglig under badsäsongen på en lättåtkomlig plats i badvattnets omedelbara närhet:

| a) | Badvattnets aktuella klassificering. |
| --- | --- |

a)

Badvattnets aktuella klassificering.

| b) | En allmän beskrivning av badvattnet på ett icke-tekniskt språk, på grundval av den badvattenprofil som upprättats i enlighet med bilaga III.
  Den skall på framträdande plats innehålla en av kommissionen godkänd symbol som informerar användarna om badvattenkvalitetens rådande status. |
| --- | --- |

b)

En allmän beskrivning av badvattnet på ett icke-tekniskt språk, på grundval av den badvattenprofil som upprättats i enlighet med bilaga III.
  Den skall på framträdande plats innehålla en av kommissionen godkänd symbol som informerar användarna om badvattenkvalitetens rådande status.

| c) | När det gäller badvatten som är utsatta för kortvarig förorening skall det finnas






  — | meddelande om att badvattnet är utsatt för kortvarig förorening, |
| --- | --- | --- |

c)

När det gäller badvatten som är utsatta för kortvarig förorening skall det finnas

—

meddelande om att badvattnet är utsatt för kortvarig förorening,

| — | upplysning om antalet dagar då bad var förbjudet eller avråddes från under den föregående badsäsongen på grund av sådan förorening, och |
| --- | --- |

—

upplysning om antalet dagar då bad var förbjudet eller avråddes från under den föregående badsäsongen på grund av sådan förorening, och

| — | en varning när sådan förorening förutses eller redan finns. |
| --- | --- |

—

en varning när sådan förorening förutses eller redan finns.

| d) | Information om onormala situationers art och förväntade varaktighet under sådana förhållanden. |
| --- | --- |

d)

Information om onormala situationers art och förväntade varaktighet under sådana förhållanden.

| e) | Om bad är förbjudet eller avråds från, ett anslag som upplyser allmänheten om detta och skälen till det. |
| --- | --- |

e)

Om bad är förbjudet eller avråds från, ett anslag som upplyser allmänheten om detta och skälen till det.

| f) | Om badvattnet har strukits från förteckningen över badvatten skall det finnas ett anslag som upplyser allmänheten om att badvattnet strukits från denna förteckning och om orsakerna till detta. Detta anslag skall sättas upp i badvattnets omedelbara närhet under den badsäsong då detta inträffade och under året närmast därefter. I anslutning till anslaget skall det finnas varningsskyltar på stranden, och allmänheten skall också informeras om närmast tillgängliga badvatten. |
| --- | --- |

f)

Om badvattnet har strukits från förteckningen över badvatten skall det finnas ett anslag som upplyser allmänheten om att badvattnet strukits från denna förteckning och om orsakerna till detta. Detta anslag skall sättas upp i badvattnets omedelbara närhet under den badsäsong då detta inträffade och under året närmast därefter. I anslutning till anslaget skall det finnas varningsskyltar på stranden, och allmänheten skall också informeras om närmast tillgängliga badvatten.

| g) | En hänvisning till var man kan få mer fullständig information. |
| --- | --- |

g)

En hänvisning till var man kan få mer fullständig information.

2.
     
  Vid kritiska situationer skall de offentliga myndigheterna samarbeta med alla berörda parter för att med hjälp av tillfälliga skyltar på badplatsen klart och konsekvent informera allmänheten om alla eventuella risker.

3.   Medlemsstaterna skall använda lämpliga medier och tekniker, bland annat Internet, för att
  så
  snabbt
  som möjligt
  sprida den information om badvattnet som avses i punkt 1
  , med översättning till åtminstone engelska och franska,
  och även följande information:

| a) | En förteckning över badvatten. |
| --- | --- |

a)

En förteckning över badvatten.

| b) | Klassificering av varje badvatten under de senaste tre åren och dess badvattenprofil, med resultaten från den kontroll som genomförts enligt detta direktiv sedan den senaste klassificeringen.
  Undersökningsresultat skall finnas tillgängliga på Internet inom en vecka. |
| --- | --- |

b)

Klassificering av varje badvatten under de senaste tre åren och dess badvattenprofil, med resultaten från den kontroll som genomförts enligt detta direktiv sedan den senaste klassificeringen.
  Undersökningsresultat skall finnas tillgängliga på Internet inom en vecka.

| c) | När det gäller badvatten som klassificerats som ”dåligt”, information om orsakerna till föroreningen och de åtgärder som vidtagits för att förhindra att badande utsätts för föroreningen och för att hantera orsakerna till den på det sätt som anges i artikel 5.4. |
| --- | --- |

c)

När det gäller badvatten som klassificerats som ”dåligt”, information om orsakerna till föroreningen och de åtgärder som vidtagits för att förhindra att badande utsätts för föroreningen och för att hantera orsakerna till den på det sätt som anges i artikel 5.4.

| d) | När det gäller badvatten som är utsatta för kortvarig förorening, allmän information om






  — | förhållanden som kan leda till kortvariga föroreningar, |
| --- | --- | --- |

d)

När det gäller badvatten som är utsatta för kortvarig förorening, allmän information om

—

förhållanden som kan leda till kortvariga föroreningar,

| — | sannolikheten för en sådan förorening och dess sannolika varaktighet, |
| --- | --- |

—

sannolikheten för en sådan förorening och dess sannolika varaktighet,

| — | orsakerna till föroreningen och de åtgärder som vidtagits för att förhindra att de badande utsätts för föroreningen och för att hantera orsakerna till den. |
| --- | --- |

—

orsakerna till föroreningen och de åtgärder som vidtagits för att förhindra att de badande utsätts för föroreningen och för att hantera orsakerna till den.

Den förteckning som nämns i led a skall finnas tillgänglig varje år innan badsäsongen inleds. Resultaten av kontrollen skall göras tillgängliga inom en vecka.

4.   Den information som avses i punkterna 1 och 3 skall spridas så snart den är tillgänglig och med verkan från och med inledningen av den femte badsäsongen efter det datum som anges i artikel 18.1.

5.   Kommissionen skall,
  efter att ha hört medlemsstaterna, relevanta turist- och konsumentorganisationer, miljöorganisationer och andra berörda parter inom två år utveckla ett enkelt och standardiserat symbolsystem som kan användas på olika sätt av medlemsstater, regionala och lokala myndigheter, turistbranschen m.fl. som ett av flera kommunikationsverktyg för information till allmänheten. Systemet skall läggas ut på en EU-webbplats.

Artikel 13

Rapporter

1.   Medlemsstaterna skall för varje badvatten till kommissionen överlämna kontrollresultaten och bedömningen av badvattnets kvalitet samt ge en beskrivning av viktiga förvaltningsåtgärder som vidtagits. Medlemsstaterna skall lämna denna information varje år senast den 31 december för den föregående badsäsongen. De skall börja att lämna informationen så snart den första bedömningen av badvattnets kvalitet har genomförts i enlighet med artikel 4.

2.   Medlemsstaterna skall varje år innan badsäsongen inleds underrätta kommissionen om alla vatten som klassificerats som badvatten, inbegripet skälen till eventuella ändringar i förhållande till det föregående året. De skall göra detta första gången före början av den första badsäsongen efter det datum som anges i artikel 18.1.

3.   När kontrollen av badvatten har inletts enligt det här direktivet skall den årliga rapporteringen till kommissionen enligt punkt 1 fortsätta i enlighet med direktiv 76/160/EEG till dess att den första bedömningen enligt det här direktivet kan göras. Under denna period skall parameter 1 i bilagan till direktiv 76/160/EEG inte beaktas i årsrapporten, och parametrarna 2 och 3 i samma bilaga skall antas motsvara parametrarna 2 och 1 i kolumn A i bilaga I till det här direktivet.

4.   Kommissionen skall varje år offentliggöra en sammanfattande rapport om badvattnets kvalitet i gemenskapen, inbegripet en klassificering av badvatten, om överensstämmelsen med detta direktiv och om viktiga förvaltningsåtgärder som vidtagits. Kommissionen skall offentliggöra rapporten senast den 30 april varje år, bland annat via Internet. Vid utarbetandet av rapporten skall kommissionen, när det är möjligt, utnyttja de system för datainsamling, bedömning och presentation som redan finns tillgängliga inom ramen för annan gemenskapslagstiftning, särskilt direktiv 2000/60/EG.

KAPITEL IV

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 14

Rapport och översyn

1.   Kommissionen skall senast 2018 lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet i vilken genomförandet av direktivet följs upp.

2.   I rapporten skall särskilt följande beaktas:

| a) | Resultaten av en relevant europeisk epidemiologisk studie utförd av kommissionen i samarbete med medlemsstaterna. |
| --- | --- |

a)

Resultaten av en relevant europeisk epidemiologisk studie utförd av kommissionen i samarbete med medlemsstaterna.

| b) | Annan vetenskaplig, analytisk och epidemiologisk utveckling som är relevant när det gäller parametrarna för badvattenkvalitet. |
| --- | --- |

b)

Annan vetenskaplig, analytisk och epidemiologisk utveckling som är relevant när det gäller parametrarna för badvattenkvalitet.

| c) | Världshälsoorganisationens rekommendationer. |
| --- | --- |

c)

Världshälsoorganisationens rekommendationer.

3.   Mot bakgrund av denna rapport och av en utvidgad konsekvensanalys
  skall
  kommissionen
  senast 2020 göra en översyn
  av detta direktiv
  och då ta särskild hänsyn till parametrarna för badvattenkvaliteten samt vid behov lägga fram lämpliga lagstiftningsförslag i enlighet med artikel 251 i fördraget
  .

Artikel 15

Tekniska anpassningar och genomförandeåtgärder

Det
  skall
  , i enlighet med förfarandet i artikel 16.2, beslutas

| a) | att EN/ISO-standarden för mikrobiologiska metoders likvärdighet skall specificeras för artikel 3.9, |
| --- | --- |

a)

att EN/ISO-standarden för mikrobiologiska metoders likvärdighet skall specificeras för artikel 3.9,

| b) | att detaljerade regler för tillämpningen av artiklarna 8.1 och 12.5 skall fastställas, |
| --- | --- |

b)

att detaljerade regler för tillämpningen av artiklarna 8.1 och 12.5 skall fastställas,

| c) | att analysmetoderna för parametrarna i bilaga I skall anpassas mot bakgrund av den vetenskapliga och tekniska utvecklingen, |
| --- | --- |

c)

att analysmetoderna för parametrarna i bilaga I skall anpassas mot bakgrund av den vetenskapliga och tekniska utvecklingen,

| d) | att parametrarna i bilaga I om virusdetektion skall ses över på grundval av vetenskapliga resultat, |
| --- | --- |

d)

att parametrarna i bilaga I om virusdetektion skall ses över på grundval av vetenskapliga resultat,

| e) | att bilaga V skall anpassas mot bakgrund av den vetenskapliga och tekniska utvecklingen, |
| --- | --- |

e)

att bilaga V skall anpassas mot bakgrund av den vetenskapliga och tekniska utvecklingen,

| f) | att riktlinjer för en gemensam metod för bedömning av enstaka prov skall utfärdas. |
| --- | --- |

f)

att riktlinjer för en gemensam metod för bedömning av enstaka prov skall utfärdas.

Artikel 16

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen skall biträdas av en kommitté.

2.   När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 5 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

Den tid som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall vara tre månader.

3.   Kommittén skall själv anta sin arbetsordning.

Artikel 17

Upphävande

1.   Direktiv 76/160/EEG skall upphöra att gälla från och med den 31 december 2014. Om inte annat följer av punkt 2 skall detta upphävande inte påverka medlemsstaternas skyldigheter i fråga om de tidsfrister för införlivande och tillämpning som anges i det upphävda direktivet.

2.   Detta direktiv skall börja tillämpas så snart medlemsstaterna har vidtagit alla rättsliga, administrativa och praktiska åtgärder som är nödvändiga för att följa detta direktiv, och skall då ersätta direktiv 76/160/EEG.

3.   Hänvisningar till det upphävda direktivet skall anses som hänvisningar till det här direktivet.

4.
     
  Kvalitetsklassificeringen ”tillfredsställande” skall endast tillämpas under en period av åtta år efter det att detta direktiv trätt i kraft och skall inte förlängas.

Artikel 18

Genomförande

1.   Medlemsstaterna skall sätta i kraft de bestämmelser i lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den ... (15). De skall genast underrätta kommissionen om detta.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 19

Ikraftträdande

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 20

Adressater

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i ... den ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  
  EUT C 45 E, 25.2.2003, s. 127.

1

EUT C 45 E, 25.2.2003, s. 127.

(2)  EUT C 220, 16.9.2003, s. 39.

2

(3)  EUT C 244, 10.10.2003, s. 31.

3

(4)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 21 oktober 2003 (EUT C 82 E, 1.4.2004, s. 116
  ), rådets gemensamma ståndpunkt av den 20 december 2004 (ännu ej offentliggjord i EUT) och Europaparlamentets ståndpunkt av den 10 maj 2005.

4

ståndpunkt

116

20 december 2004

ståndpunkt

10 maj 2005.

(5)  EGT L 242, 10.9.2002, s. 1.

5

(6)  EGT L 31, 5.2.1976, s. 1. Direktivet senast ändrat genom förordning (EG) nr 807/2003 (EUT L 122, 16.5.2003, s. 36).

6

(7)  EGT L 135, 30.5.1991, s. 40. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

7

(8)  EGT L 375, 31.12.1991, s. 1. Direktivet ändrat genom förordning (EG) nr 1882/2003.

8

(9)  EGT L 327, 22.12.2000, s. 1. Direktivet ändrat genom beslut nr 2455/2001/EG (EGT L 331, 15.12.2001, s. 1).

9

(10)  

  EUT L 41, 14.2.2003, s. 26.

10

EUT L 41, 14.2.2003, s. 26.

(11)  

  EUT L 156, 25.6.2003, s. 17.

11

EUT L 156, 25.6.2003, s. 17.

(12)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

12

(13)  EGT L 175, 5.7.1985, s. 40. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2003/35/EG.

13

genom direktiv 2003/35/EG

(14)  
  Fem år
  efter det att detta direktiv har trätt ikraft.

14

Fem år

(15)  
  Två år
  efter det att detta direktiv har trätt i kraft.

15

Två år

BILAGA I

FÖR INLANDSVATTEN

| | A | B | C | D | Ε |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Parametrar | Utmärkt kvalitet | Bra kvalitet | Tillfredsställande kvalitet | Referens-analysmetoder |
| 1 | Intestinala enterokocker (cfu/100 ml) | 200 (1) | 400 (1) | 450

   (1) | ISO 7899-1 eller ISO 7899-2 |
| 2 | Escherichia coli (cfu/100 ml) | 500 (1) | 1000 (1) | 1 100

   (1) | ISO 9308-3 eller ISO 9308-1 |

A

B

C

D

Ε

Parametrar

Utmärkt kvalitet

Bra kvalitet

Tillfredsställande kvalitet

Referens-analysmetoder

1

Intestinala enterokocker (cfu/100 ml)

200 (1)

400 (1)

450

   (1)

ISO 7899-1 eller ISO 7899-2

2

Escherichia coli (cfu/100 ml)

500 (1)

1000 (1)

1 100

   (1)

ISO 9308-3 eller ISO 9308-1

FÖR KUSTVATTEN OCH VATTEN I ÖVERGÅNGSZON

| | A | B | C | D | Ε |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Parametrar | Utmärkt kvalitet | Bra kvalitet | Tillfredsställande kvalitet | Referens-analysmetoder |
| 1 | Intestinala enterokocker (cfu/100 ml) | 100 (2) | 200 (2) | 250

   (2) | ISO 7899-1 eller ISO 7899-2 |
| 2 | Escherichia coli (cfu/100 ml) | 250 (2) | 500 (2) | 550

   (2) | ISO 9308-3 eller ISO 9308-1 |

A

B

C

D

Ε

Parametrar

Utmärkt kvalitet

Bra kvalitet

Tillfredsställande kvalitet

Referens-analysmetoder

1

Intestinala enterokocker (cfu/100 ml)

100 (2)

200 (2)

250

   (2)

ISO 7899-1 eller ISO 7899-2

2

Escherichia coli (cfu/100 ml)

250 (2)

500 (2)

550

   (2)

ISO 9308-3 eller ISO 9308-1

---

(1)  Baserat på en 95-percentilsbedömning. Se
  bilaga II.

(2)  Baserat på en 95-percentilsbedömning. Se
  bilaga II.

BILAGA II

BEDÖMNING OCH KLASSIFICERING AV BADVATTEN

1.   DÅLIG KVALITET

Badvatten skall klassificeras som ”dåligt” om percentilvärdenab för antalet kolonibildande enheter, i badvattenkvalitetsdata för den senaste bedömningsperiodena, är sämrec än de värden på ”tillfredsställande” kvalitet som anges i kolumn D i bilaga I.

2.   TILLFREDSSTÄLLANDE KVALITET

Badvatten skall klassificeras som ”tillfredsställande”

| 1. | om percentilvärdena för antalet kolonibildande enheter, i badvattenkvalitetsdata för den senaste bedömningsperioden, är lika med eller bättred än de värden på ”tillfredsställande” kvalitet som anges i kolumn D i bilaga I, och |
| --- | --- |

1.

om percentilvärdena för antalet kolonibildande enheter, i badvattenkvalitetsdata för den senaste bedömningsperioden, är lika med eller bättred än de värden på ”tillfredsställande” kvalitet som anges i kolumn D i bilaga I, och

| 2. | om badvattnet är utsatt för kortvarig förorening, på villkor att






  i) | adekvata förvaltningsåtgärder vidtas, inklusive övervakning, system för tidig varning och kontroll för att, genom varningar eller när det är nödvändigt badförbud, förhindra att badande utsätts för förorening, |
| --- | --- | --- |

2.

om badvattnet är utsatt för kortvarig förorening, på villkor att

i)

adekvata förvaltningsåtgärder vidtas, inklusive övervakning, system för tidig varning och kontroll för att, genom varningar eller när det är nödvändigt badförbud, förhindra att badande utsätts för förorening,

| ii) | adekvata förvaltningsåtgärder vidtas för att förebygga, minska eller avlägsna föroreningsorsakerna, och |
| --- | --- |

ii)

adekvata förvaltningsåtgärder vidtas för att förebygga, minska eller avlägsna föroreningsorsakerna, och

| iii) | att antalet prov som lämnats utan avseende i enlighet med artikel 3.6, på grund av kortvarig förorening under den senaste bedömningsperioden, inte utgjorde mer än 15 % av det totala antalet prov i de kontrollplaner som har fastställts för den perioden eller inte mer än ett prov per badsäsong, beroende på vilket antal som är störst. |
| --- | --- |

iii)

att antalet prov som lämnats utan avseende i enlighet med artikel 3.6, på grund av kortvarig förorening under den senaste bedömningsperioden, inte utgjorde mer än 15 % av det totala antalet prov i de kontrollplaner som har fastställts för den perioden eller inte mer än ett prov per badsäsong, beroende på vilket antal som är störst.

3.   BRA KVALITET

Badvatten skall klassificeras som ”bra”

| 1. | om percentilvärdena för antalet kolonibildande enheter, i badvattenkvalitetsdata för den senaste bedömningsperioden, är lika bra som eller bättre än de värden på ”bra” kvalitet som anges i kolumn C i bilaga I, och |
| --- | --- |

1.

om percentilvärdena för antalet kolonibildande enheter, i badvattenkvalitetsdata för den senaste bedömningsperioden, är lika bra som eller bättre än de värden på ”bra” kvalitet som anges i kolumn C i bilaga I, och

| 2. | om badvattnet är utsatt för kortvarig förorening, på villkor att






  i) | adekvata förvaltningsåtgärder vidtas, inklusive övervakning, system för tidig varning och kontroll för att, genom varningar eller när det är nödvändigt badförbud, förhindra att badande utsätts för förorening, |
| --- | --- | --- |

2.

om badvattnet är utsatt för kortvarig förorening, på villkor att

i)

adekvata förvaltningsåtgärder vidtas, inklusive övervakning, system för tidig varning och kontroll för att, genom varningar eller när det är nödvändigt badförbud, förhindra att badande utsätts för förorening,

| ii) | adekvata förvaltningsåtgärder vidtas för att förebygga, minska eller avlägsna föroreningsorsakerna, och |
| --- | --- |

ii)

adekvata förvaltningsåtgärder vidtas för att förebygga, minska eller avlägsna föroreningsorsakerna, och

| iii) | antalet prov som lämnats utan avseende i enlighet med artikel 3.6, på grund av kortvarig förorening under den senaste bedömningsperioden, inte utgjorde mer än 15 % av det totala antalet prov i de kontrollplaner som har fastställts för den perioden eller inte mer än ett prov per badsäsong, beroende på vilket antal som är störst. |
| --- | --- |

iii)

antalet prov som lämnats utan avseende i enlighet med artikel 3.6, på grund av kortvarig förorening under den senaste bedömningsperioden, inte utgjorde mer än 15 % av det totala antalet prov i de kontrollplaner som har fastställts för den perioden eller inte mer än ett prov per badsäsong, beroende på vilket antal som är störst.

4.   UTMÄRKT KVALITET

Badvatten skall klassificeras som ”utmärkt”

| 1. | om percentilvärdena för antalet kolonibildande enheter, i badvattenkvalitetsdata för den senaste bedömningsperioden, är lika bra som eller bättre än de värden på ”utmärkt kvalitet” som anges i kolumn B i bilaga I, och |
| --- | --- |

1.

om percentilvärdena för antalet kolonibildande enheter, i badvattenkvalitetsdata för den senaste bedömningsperioden, är lika bra som eller bättre än de värden på ”utmärkt kvalitet” som anges i kolumn B i bilaga I, och

| 2. | om badvattnet är utsatt för kortvarig förorening, på villkor att






  i) | adekvata förvaltningsåtgärder vidtas, inklusive kontroll, system för tidig varning och kontroll för att, genom varningar eller när det är nödvändigt badförbud, förhindra att badande utsätts för förorening, |
| --- | --- | --- |

2.

om badvattnet är utsatt för kortvarig förorening, på villkor att

i)

adekvata förvaltningsåtgärder vidtas, inklusive kontroll, system för tidig varning och kontroll för att, genom varningar eller när det är nödvändigt badförbud, förhindra att badande utsätts för förorening,

| ii) | adekvata förvaltningsåtgärder vidtas för att förebygga, minska eller avlägsna föroreningsorsakerna, och |
| --- | --- |

ii)

adekvata förvaltningsåtgärder vidtas för att förebygga, minska eller avlägsna föroreningsorsakerna, och

| iii) | antalet prov som lämnats utan avseende i enlighet med artikel 3.6, på grund av kortvarig förorening under den senaste bedömningsperioden, inte utgjorde mer än 15 % av det totala antalet prov i de kontrollplaner som har fastställts för den perioden eller inte mer än ett prov per badsäsong, beroende på vilket antal som är störst. |
| --- | --- |

iii)

antalet prov som lämnats utan avseende i enlighet med artikel 3.6, på grund av kortvarig förorening under den senaste bedömningsperioden, inte utgjorde mer än 15 % av det totala antalet prov i de kontrollplaner som har fastställts för den perioden eller inte mer än ett prov per badsäsong, beroende på vilket antal som är störst.

NOTER

| (a) | ”Med senaste bedömningsperiod” avses de senaste fyra badsäsongerna eller, i förekommande fall, den period som anges i artikel 4.2 eller 4.4. |
| --- | --- |

(a)

”Med senaste bedömningsperiod” avses de senaste fyra badsäsongerna eller, i förekommande fall, den period som anges i artikel 4.2 eller 4.4.

| (b) | Med utgångspunkt i en uppskattning av percentilen för tiologaritmen (log10) av den normala sannolikhetstätheten för de mikrobiologiska data som samlats in vid ett visst badvatten erhålls percentilvärdet på följande sätt:






  i) | Ta log10 -värdet för antalet kolonibildande enheter (cfu) i den datamängd som utvärderas (om nollvärde erhålls, tag i stället log10-värdet av den lägsta detektionsgränsen för den använda analysmetoden). |
| --- | --- | --- |

(b)

Med utgångspunkt i en uppskattning av percentilen för tiologaritmen (log10) av den normala sannolikhetstätheten för de mikrobiologiska data som samlats in vid ett visst badvatten erhålls percentilvärdet på följande sätt:

i)

Ta log10 -värdet för antalet kolonibildande enheter (cfu) i den datamängd som utvärderas (om nollvärde erhålls, tag i stället log10-värdet av den lägsta detektionsgränsen för den använda analysmetoden).

| ii) | Beräkna det aritmetiska medelvärdet av log10-värdena (μ). |
| --- | --- |

ii)

Beräkna det aritmetiska medelvärdet av log10-värdena (μ).

| iii) | Beräkna standardavvikelsen för log10-
  värdena (σ). |
| --- | --- |

iii)

Beräkna standardavvikelsen för log10-
  värdena (σ).

Den
  övre 95-percentilspunkten för datasannolikhetstätheten erhålls genom följande ekvation: övre 95-percentil = antilog (μ + 1,65 σ).

| (c) | ”Sämre” betyder att koncentrationen uttryckt i cfu/100 ml är högre. |
| --- | --- |

(c)

”Sämre” betyder att koncentrationen uttryckt i cfu/100 ml är högre.

| (d) | ”Bättre” betyder att koncentrationen uttryckt i cfu/100 ml är lägre. |
| --- | --- |

(d)

”Bättre” betyder att koncentrationen uttryckt i cfu/100 ml är lägre.

BILAGA III

BADVATTENPROFILEN

| 1. | Den badvattenprofil som avses i artikel 6 skall bestå av följande:






  a) | En beskrivning av badvattnets fysikaliska, geografiska och hydrologiska egenskaper och av andra ytvatten i tillrinningsområdet för det aktuella badvattnet som kan vara en föroreningskälla, som är relevanta för tillämpningen av detta direktiv och i enlighet med direktiv 2000/60/EG. |
| --- | --- | --- |

1.

Den badvattenprofil som avses i artikel 6 skall bestå av följande:

a)

En beskrivning av badvattnets fysikaliska, geografiska och hydrologiska egenskaper och av andra ytvatten i tillrinningsområdet för det aktuella badvattnet som kan vara en föroreningskälla, som är relevanta för tillämpningen av detta direktiv och i enlighet med direktiv 2000/60/EG.

| b) | Ett fastställande och en bedömning av föroreningskällor som kan påverka badvattnet och skada de badandes hälsa. |
| --- | --- |

b)

Ett fastställande och en bedömning av föroreningskällor som kan påverka badvattnet och skada de badandes hälsa.

| c) | En bedömning av risken för utbredning av cyanobakterier. |
| --- | --- |

c)

En bedömning av risken för utbredning av cyanobakterier.

| d) | En bedömning av risken för utbredning av makroalger och/eller alger. |
| --- | --- |

d)

En bedömning av risken för utbredning av makroalger och/eller alger.

| e) | I de fall då bedömningen enligt led b visar att det finns risk för kortvarig förorening skall det även finnas information om






  — | förväntad karaktär, frekvens och varaktighet hos den förväntade kortvariga föroreningen, |
| --- | --- | --- |

e)

I de fall då bedömningen enligt led b visar att det finns risk för kortvarig förorening skall det även finnas information om

—

förväntad karaktär, frekvens och varaktighet hos den förväntade kortvariga föroreningen,

| — | detaljerna när det gäller alla återstående föroreningsorsaker samt de förvaltningsåtgärder som vidtagits och tidsplanen för att eliminera föroreningskällorna, |
| --- | --- |

—

detaljerna när det gäller alla återstående föroreningsorsaker samt de förvaltningsåtgärder som vidtagits och tidsplanen för att eliminera föroreningskällorna,

| — | de förvaltningsåtgärder som vidtagits vid kortvariga föroreningar samt namn, adress och telefonnummer till de organ som är ansvariga för dessa åtgärder. |
| --- | --- |

—

de förvaltningsåtgärder som vidtagits vid kortvariga föroreningar samt namn, adress och telefonnummer till de organ som är ansvariga för dessa åtgärder.

| f) | Kontrollpunkternas placering. |
| --- | --- |

f)

Kontrollpunkternas placering.

| 2. | När det gäller badvatten som klassificerats som ”bra”, ”tillfredsställande” eller ”dåligt” skall badvattenprofilen ses över regelbundet för att det skall kunna bedömas om någon av profilaspekterna i punkt 1 har ändrats. Profilen skall vid behov uppdateras. Frekvensen och omfattningen av översynen skall fastställas på grundval av vilken typ av förorening det är fråga om och hur allvarlig den är. De skall dock som ett minimum uppfylla bestämmelserna och äga rum med åtminstone den frekvens som anges i följande tabell:








  Klassificering av badvattnets kvalitet | ”Bra” | ”Tillfredsställande” | ”Dålig” |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Översyn skall äga rum minst | vart fjärde år | vart tredje år | vartannat år |
| Aspekter som skall ses över (led i punkt 1) | a–f | a–f | a–f |

2.

När det gäller badvatten som klassificerats som ”bra”, ”tillfredsställande” eller ”dåligt” skall badvattenprofilen ses över regelbundet för att det skall kunna bedömas om någon av profilaspekterna i punkt 1 har ändrats. Profilen skall vid behov uppdateras. Frekvensen och omfattningen av översynen skall fastställas på grundval av vilken typ av förorening det är fråga om och hur allvarlig den är. De skall dock som ett minimum uppfylla bestämmelserna och äga rum med åtminstone den frekvens som anges i följande tabell:

Klassificering av badvattnets kvalitet

”Bra”

”Tillfredsställande”

”Dålig”

Översyn skall äga rum minst

vart fjärde år

vart tredje år

vartannat år

Aspekter som skall ses över (led i punkt 1)

a–f

a–f

a–f

När det gäller badvatten som tidigare klassificerats som ”utmärkt” skall badvattenprofilen ses över och vid behov uppdateras endast om klassificeringen ändras till ”bra”, ”tillfredsställande” eller ”dålig”. Översynen skall omfatta alla aspekter som anges i punkt 1.

| 3. | Om omfattande konstruktionsarbeten eller infrastrukturförändringar har gjorts i eller i närheten av badvattnet skall badvattenprofilen uppdateras innan nästa badsäsong börjar. |
| --- | --- |

3.

Om omfattande konstruktionsarbeten eller infrastrukturförändringar har gjorts i eller i närheten av badvattnet skall badvattenprofilen uppdateras innan nästa badsäsong börjar.

| 4. | Informationen enligt 1 a och 1 b
  skall lämnas
  på en detaljerad karta. |
| --- | --- |

4.

Informationen enligt 1 a och 1 b
  skall lämnas
  på en detaljerad karta.

| 5. | Annan relevant information kan bifogas eller tas med om behörig myndighet anser det lämpligt. |
| --- | --- |

5.

Annan relevant information kan bifogas eller tas med om behörig myndighet anser det lämpligt.

BILAGA IV

KONTROLL AV BADVATTEN

| 1. | Ett prov skall tas strax innan varje badsäsong inleds. Med förbehåll för bestämmelserna i punkt 2 skall varje badsäsong minst fyra prover tas och analyseras, inklusive det extra provet före badsäsongen. |
| --- | --- |

1.

Ett prov skall tas strax innan varje badsäsong inleds. Med förbehåll för bestämmelserna i punkt 2 skall varje badsäsong minst fyra prover tas och analyseras, inklusive det extra provet före badsäsongen.

| 2. | Endast tre prover behöver dock tas och analyseras varje badsäsong, om badvattnet antingen






  a) | har en badsäsong på högst åtta veckor, eller |
| --- | --- | --- |

2.

Endast tre prover behöver dock tas och analyseras varje badsäsong, om badvattnet antingen

a)

har en badsäsong på högst åtta veckor, eller

| b) | ligger i en region med särskilda geografiska begränsningar. |
| --- | --- |

b)

ligger i en region med särskilda geografiska begränsningar.

| 3. | Provtagningstillfällena skall fördelas över hela badsäsongen och intervallet mellan provtagningstillfällena får aldrig överstiga en månad. |
| --- | --- |

3.

Provtagningstillfällena skall fördelas över hela badsäsongen och intervallet mellan provtagningstillfällena får aldrig överstiga en månad.

| 4. | Vid kortvarig förorening skall ytterligare ett prov tas för att bekräfta att den kortvariga föroreningen har upphört. Detta prov skall inte ingå i badvattenkvalitetsdata. Om det är nödvändigt att ersätta ett prov som lämnats utan avseende, skall ytterligare ett prov tas sju dagar efter det att den kortvariga föroreningen har upphört. |
| --- | --- |

4.

Vid kortvarig förorening skall ytterligare ett prov tas för att bekräfta att den kortvariga föroreningen har upphört. Detta prov skall inte ingå i badvattenkvalitetsdata. Om det är nödvändigt att ersätta ett prov som lämnats utan avseende, skall ytterligare ett prov tas sju dagar efter det att den kortvariga föroreningen har upphört.

BILAGA V

REGLER FÖR HANTERING AV PROVER FÖR MIKROBIOLOGISKA ANALYSER

1.   PROVTAGNINGSPUNKT

Proverna skall om möjligt tas 30 centimeter under vattenytan i vatten som är minst 1 meter djupt.

2.   STERILISERING AV PROVBEHÅLLARE

Provbehållarna

| — | skall genomgå sterilisering i autoklav vid 121 °C under minst 15 minuter, |
| --- | --- |

—

skall genomgå sterilisering i autoklav vid 121 °C under minst 15 minuter,

| — | skall genomgå torrsterilisering vid 160–170 °C i minst 1 timme, eller |
| --- | --- |

—

skall genomgå torrsterilisering vid 160–170 °C i minst 1 timme, eller

| — | skall vara provhållare som av tillverkaren steriliserats med strålning. |
| --- | --- |

—

skall vara provhållare som av tillverkaren steriliserats med strålning.

3.   PROVTAGNING

Provbehållarens volym beror på den mängd vatten som behövs för varje testad parameter. Minimivolymen är i allmänhet 250 ml.

Provbehållarna skall vara genomskinliga och av ofärgat material (glas, polyeten eller polypropen).

För att förhindra oavsiktlig kontaminering av proverna skall den som tar proverna använda aseptisk teknik så att provbehållarna förblir sterila. Om detta görs på rätt sätt behövs ingen ytterligare steril utrustning (såsom sterila kirurghandskar, tänger eller provtagningssond).

Proverna skall märkas med vattenfast penna både på provbehållaren och i protokollet.

4.   FÖRVARING OCH TRANSPORT AV PROVER FÖRE ANALYS

Vattenproverna skall under hela transporten skyddas från ljus, särskilt direkt solljus.

Proverna skall fram till ankomsten till laboratoriet förvaras vid en temperatur på omkring 4 °C, i en kylväska eller i kylskåp (beroende på klimatet). Om transporten till laboratoriet väntas ta mer än 4 timmar skall proverna transporteras i kylskåp.

Tiden mellan provtagning och analys skall vara så kort som möjligt. Det rekommenderas att proverna analyseras samma dag som de tas. Om detta av praktiska skäl inte är möjligt måste proverna bearbetas inom högst 24 timmar. Under tiden skall de förvaras mörkt och vid en temperatur på 4 °C + 3 °C.
  I händelse av fördröjning mellan provtagning och analys skall den uppmätta koncentrationen av bakterier justeras enligt de kända formlerna för T 90-nedbrytning för att man skall få som resultat den bakteriekoncentration som rådde vid den tidpunkt då provet togs.

P6_TA(2005)0166

Gränsöverskridande fusioner av bolag med begränsat ansvar ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om gränsöverskridande fusioner av aktiebolag och andra bolag med begränsat ansvar (KOM(2003)0703 – C5-0561/2003 – 2003/0277(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003)0703) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003)0703) (1),

| — | med beaktande av artikel 251.2 och artikel 44.1 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C5-0561/2003), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 44.1 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C5-0561/2003),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och yttrandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A6-0089/2005). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och yttrandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A6-0089/2005).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TC1-COD(2003)0277

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 10 maj 2005 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/.../EG om gränsöverskridande fusioner av aktiebolag och andra bolag med begränsat ansvar

(Text av betydelse för EEG)

EUROPAPARLAMENTETS OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt
  artikel 44
  i detta,

med beaktande av kommissionens förslag (1),

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (2),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (1),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (3), och

av följande skäl:

| (1) | Det finns bland de europeiska bolagen ett behov av samarbete och omstrukturering. Vid genomförandet av gränsöverskridande fusioner möter bolagen emellertid många juridiska och administrativa problem i gemenskapen. Därför krävs gemenskapsbestämmelser som underlättar fusionen mellan de olika slags bolag med begränsat ansvar som förekommer i medlemsstaterna, vilket utgör ett positivt bidrag till den inre marknadens fullbordande och funktion. |
| --- | --- |

(1)

Det finns bland de europeiska bolagen ett behov av samarbete och omstrukturering. Vid genomförandet av gränsöverskridande fusioner möter bolagen emellertid många juridiska och administrativa problem i gemenskapen. Därför krävs gemenskapsbestämmelser som underlättar fusionen mellan de olika slags bolag med begränsat ansvar som förekommer i medlemsstaterna, vilket utgör ett positivt bidrag till den inre marknadens fullbordande och funktion.

| (2) | Eftersom målen för den föreslagna åtgärden, nämligen att fastställa regler som innehåller gemensamma inslag som skall tillämpas över gränserna, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och därför bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel, går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(2)

Eftersom målen för den föreslagna åtgärden, nämligen att fastställa regler som innehåller gemensamma inslag som skall tillämpas över gränserna, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och därför bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel, går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (3) | Genom direktivet underlättas gränsöverskridande fusioner av bolag med begränsat ansvar enligt definitionen i detta direktiv. Medlemsstaternas lagar måste tillåta gränsöverskridande fusioner av ett nationellt bolag med begränsat ansvar med ett bolag med begränsat ansvar från en annan medlemsstat om de berörda medlemsstaternas nationella lagstiftning tillåter fusioner mellan sådana bolag. |
| --- | --- |

(3)

Genom direktivet underlättas gränsöverskridande fusioner av bolag med begränsat ansvar enligt definitionen i detta direktiv. Medlemsstaternas lagar måste tillåta gränsöverskridande fusioner av ett nationellt bolag med begränsat ansvar med ett bolag med begränsat ansvar från en annan medlemsstat om de berörda medlemsstaternas nationella lagstiftning tillåter fusioner mellan sådana bolag.

| (4) | För att underlätta förfarandet vid gränsöverskridande fusioner
  bör det slås fast att,
  om inget annat föreskrivs i detta
  direktiv, varje bolag som deltar i en gränsöverskridande fusion
  , samt varje berörd tredje man, fortsätter att omfattas av bestämmelserna
  och formaliteterna
  i den nationella lagstiftning som
  skulle vara tillämplig vid en nationell fusion. De bestämmelser och formaliteter i nationell lag som det hänvisas till i detta direktiv bör inte införa några restriktioner av etableringsfriheten eller av den fria rörligheten för kapital utom när sådana restriktioner är berättigade i enlighet med EG-domstolens rättspraxis och i synnerhet genom krav som ligger i det allmännas intresse samt är såväl nödvändiga för som proportionerliga till uppnåendet av sådana övergripande krav. |
| --- | --- |

(4)

För att underlätta förfarandet vid gränsöverskridande fusioner
  bör det slås fast att,
  om inget annat föreskrivs i detta
  direktiv, varje bolag som deltar i en gränsöverskridande fusion
  , samt varje berörd tredje man, fortsätter att omfattas av bestämmelserna
  och formaliteterna
  i den nationella lagstiftning som
  skulle vara tillämplig vid en nationell fusion. De bestämmelser och formaliteter i nationell lag som det hänvisas till i detta direktiv bör inte införa några restriktioner av etableringsfriheten eller av den fria rörligheten för kapital utom när sådana restriktioner är berättigade i enlighet med EG-domstolens rättspraxis och i synnerhet genom krav som ligger i det allmännas intresse samt är såväl nödvändiga för som proportionerliga till uppnåendet av sådana övergripande krav.

| (5) | Den gemensamma planen för en gränsöverskridande fusion bör sammanställas på samma sätt för varje berört bolag i de olika medlemsstaterna. Det
  bör därför anges
  vad den gemensamma planen minst måste innehålla, samtidigt som de berörda bolagen kan komma överens om att planen skall innehålla fler uppgifter. |
| --- | --- |

(5)

Den gemensamma planen för en gränsöverskridande fusion bör sammanställas på samma sätt för varje berört bolag i de olika medlemsstaterna. Det
  bör därför anges
  vad den gemensamma planen minst måste innehålla, samtidigt som de berörda bolagen kan komma överens om att planen skall innehålla fler uppgifter.

| (6) | För att skydda både delägarnas och tredje mans intressen, bör för varje fusionerande bolag såväl
  planen för den gränsöverskridande fusionen
  som genomförandet av
  den gränsöverskridande
  fusionen offentliggöras i lämpliga offentliga register. |
| --- | --- |

(6)

För att skydda både delägarnas och tredje mans intressen, bör för varje fusionerande bolag såväl
  planen för den gränsöverskridande fusionen
  som genomförandet av
  den gränsöverskridande
  fusionen offentliggöras i lämpliga offentliga register.

| (7) | I alla medlemsstaters lagstiftningar föreskrivs att en eller flera sakkunniga skall utarbeta en rapport om planen för den gränsöverskridande fusionen i fråga om
  varje bolag som deltar i inhemska fusioner. För att begränsa kostnaderna för sakkunniga vid en gränsöverskridande fusion bör det finnas möjlighet att utarbeta en gemensam rapport riktad till samtliga delägare i de bolag som deltar i den gränsöverskridande fusionen. Den gemensamma planen för den gränsöverskridande fusionen måste godkännas av varje bolags bolagsstämma. |
| --- | --- |

(7)

I alla medlemsstaters lagstiftningar föreskrivs att en eller flera sakkunniga skall utarbeta en rapport om planen för den gränsöverskridande fusionen i fråga om
  varje bolag som deltar i inhemska fusioner. För att begränsa kostnaderna för sakkunniga vid en gränsöverskridande fusion bör det finnas möjlighet att utarbeta en gemensam rapport riktad till samtliga delägare i de bolag som deltar i den gränsöverskridande fusionen. Den gemensamma planen för den gränsöverskridande fusionen måste godkännas av varje bolags bolagsstämma.

| (8) | För att underlätta förfarandet vid gränsöverskridande fusioner bör det fastställas att kontrollen av beslutsprocessens genomförande och lagenlighet i varje fusionerande bolag bör utföras av den nationella myndigheten för respektive bolag, medan kontrollen av
  den gränsöverskridande fusionens genomförande

  och lagenlighet bör utföras av myndigheten för det
  bolag som uppstår genom den gränsöverskridande fusionen.
  Den
  berörda
  nationella myndigheten kan vara en domstol, en notarius publicus eller annan behörig myndighet som utses av den berörda medlemsstaten. Det är dessutom nödvändigt att fastställa enligt vilken nationell lagstiftning det avgörs när den gränsöverskridande
  fusionen får verkan, och
  detta är
  den lagstiftning som det
  bolag som uppstår genom den gränsöverskridande fusionen
  omfattas av. |
| --- | --- |

(8)

För att underlätta förfarandet vid gränsöverskridande fusioner bör det fastställas att kontrollen av beslutsprocessens genomförande och lagenlighet i varje fusionerande bolag bör utföras av den nationella myndigheten för respektive bolag, medan kontrollen av
  den gränsöverskridande fusionens genomförande

  och lagenlighet bör utföras av myndigheten för det
  bolag som uppstår genom den gränsöverskridande fusionen.
  Den
  berörda
  nationella myndigheten kan vara en domstol, en notarius publicus eller annan behörig myndighet som utses av den berörda medlemsstaten. Det är dessutom nödvändigt att fastställa enligt vilken nationell lagstiftning det avgörs när den gränsöverskridande
  fusionen får verkan, och
  detta är
  den lagstiftning som det
  bolag som uppstår genom den gränsöverskridande fusionen
  omfattas av.

| (9) | För att skydda delägarnas och tredje mans intressen bör gränsöverskridande fusioners rättsverkningar fastställas, och skillnad bör då göras mellan de situationer då det bolag som uppstår genom
  den gränsöverskridande
  fusionen är ett övertagande bolag och då det är ett helt nytt bolag. Av rättssäkerhetsskäl bör det inte längre vara möjligt att ogiltigförklara gränsöverskridande fusioner efter den tidpunkt då
  den gränsöverskridande
  fusionen har trätt i kraft. |
| --- | --- |

(9)

För att skydda delägarnas och tredje mans intressen bör gränsöverskridande fusioners rättsverkningar fastställas, och skillnad bör då göras mellan de situationer då det bolag som uppstår genom
  den gränsöverskridande
  fusionen är ett övertagande bolag och då det är ett helt nytt bolag. Av rättssäkerhetsskäl bör det inte längre vara möjligt att ogiltigförklara gränsöverskridande fusioner efter den tidpunkt då
  den gränsöverskridande
  fusionen har trätt i kraft.

| (10) | Detta direktiv påverkar inte tillämpningen av lagstiftningen om kontroll av företagskoncentrationer, varken på gemenskapsnivå (4) eller på medlemsstatsnivå. |
| --- | --- |

(10)

Detta direktiv påverkar inte tillämpningen av lagstiftningen om kontroll av företagskoncentrationer, varken på gemenskapsnivå (4) eller på medlemsstatsnivå.

| (11) | Bestämmelserna i detta direktiv påverkar inte gemenskapslagstiftningen om kreditförmedlare eller andra finansföretag och inte heller nationella bestämmelser som införts på grundval av sådan gemenskapslagstiftning. |
| --- | --- |

(11)

Bestämmelserna i detta direktiv påverkar inte gemenskapslagstiftningen om kreditförmedlare eller andra finansföretag och inte heller nationella bestämmelser som införts på grundval av sådan gemenskapslagstiftning.

| (12) | Detta direktiv påverkar inte en medlemsstats lagstiftning där information begärs om var huvudkontoret eller den huvudsakliga verksamheten för det bolag som uppstår genom den gränsöverskridande fusionen föreslås bli beläget. |
| --- | --- |

(12)

Detta direktiv påverkar inte en medlemsstats lagstiftning där information begärs om var huvudkontoret eller den huvudsakliga verksamheten för det bolag som uppstår genom den gränsöverskridande fusionen föreslås bli beläget.

| (13) | Arbetstagarnas rätt till medverkan organiseras i enlighet med de bestämmelser i medlemsstaterna som fastställs enligt rådets direktiv 98/59/EG av den 20 juli 1998 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om kollektiva uppsägningar (5), rådets direktiv 2001/23/EG av den 12 mars 2001 om skydd av arbetstagarnas rättigheter vid överlåtelse av företag, verksamheter eller delar av företag eller verksamheter (6), Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/14/EG av den 11 mars 2002 om inrättande av en allmän ram för information till och samråd med arbetstagare i Europeiska gemenskapen (7) samt rådets direktiv 94/45/EG av den 22 september 1994 (8) om inrättandet av ett europeiskt företagsråd eller ett förfarande i gemenskapsföretag och grupper av gemenskapsföretag för information till och samråd med arbetstagare. |
| --- | --- |

(13)

Arbetstagarnas rätt till medverkan organiseras i enlighet med de bestämmelser i medlemsstaterna som fastställs enligt rådets direktiv 98/59/EG av den 20 juli 1998 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om kollektiva uppsägningar (5), rådets direktiv 2001/23/EG av den 12 mars 2001 om skydd av arbetstagarnas rättigheter vid överlåtelse av företag, verksamheter eller delar av företag eller verksamheter (6), Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/14/EG av den 11 mars 2002 om inrättande av en allmän ram för information till och samråd med arbetstagare i Europeiska gemenskapen (7) samt rådets direktiv 94/45/EG av den 22 september 1994 (8) om inrättandet av ett europeiskt företagsråd eller ett förfarande i gemenskapsföretag och grupper av gemenskapsföretag för information till och samråd med arbetstagare.

| (14) | Om
  arbetstagarna har rätt till medverkan i ett av de fusionerande bolagen bör under de omständigheter som anges i detta direktiv och om den nationella lagstiftningen i den medlemsstat där det bolag som uppstår genom den gränsöverskridande fusionen
  har sitt säte inte föreskriver
  samma omfattning av medverkan som den som gäller för de berörda fusionerande företagen, inbegripet i kommittéer inom det tillsynsorgan som har beslutsfattande befogenheter, eller inte föreskriver samma rätt till medverkan för arbetstagarna i det bolag som uppstår genom den gränsöverskridande fusionen, regler fastställas för
  arbetstagarnas medverkan i det bolag som uppstår genom den gränsöverskridande fusionen. Principerna och förfarandena i rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av den 8 oktober 2001 om stadga för europabolag (9) och av rådets direktiv 2001/86/EG av den 8 oktober 2001 om komplettering av stadgan för europabolag vad gäller arbetstagarinflytande (10)

  bör tas som grund, dock med förbehåll för sådana ändringar som anses nödvändiga därför att det bolag som uppstår genom fusionen kommer att omfattas av lagstiftningen i den medlemsstat där det har sitt säte. För att inte i onödan försena fusioner kan medlemsstaterna i enlighet med artikel 3.2 b i direktiv 2001/86/EG se till att de förhandlingar som avses i artikel 14 inleds skyndsamt. |
| --- | --- |

(14)

Om
  arbetstagarna har rätt till medverkan i ett av de fusionerande bolagen bör under de omständigheter som anges i detta direktiv och om den nationella lagstiftningen i den medlemsstat där det bolag som uppstår genom den gränsöverskridande fusionen
  har sitt säte inte föreskriver
  samma omfattning av medverkan som den som gäller för de berörda fusionerande företagen, inbegripet i kommittéer inom det tillsynsorgan som har beslutsfattande befogenheter, eller inte föreskriver samma rätt till medverkan för arbetstagarna i det bolag som uppstår genom den gränsöverskridande fusionen, regler fastställas för
  arbetstagarnas medverkan i det bolag som uppstår genom den gränsöverskridande fusionen. Principerna och förfarandena i rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av den 8 oktober 2001 om stadga för europabolag (9) och av rådets direktiv 2001/86/EG av den 8 oktober 2001 om komplettering av stadgan för europabolag vad gäller arbetstagarinflytande (10)

  bör tas som grund, dock med förbehåll för sådana ändringar som anses nödvändiga därför att det bolag som uppstår genom fusionen kommer att omfattas av lagstiftningen i den medlemsstat där det har sitt säte. För att inte i onödan försena fusioner kan medlemsstaterna i enlighet med artikel 3.2 b i direktiv 2001/86/EG se till att de förhandlingar som avses i artikel 14 inleds skyndsamt.

| (15) | När man skall fastställa omfattningen av medverkan i de berörda fusionerande bolagen bör hänsyn även tas till andelen anställda i ledningsgruppen, som är ansvarig för bolagets resultatenheter, som företräder arbetstagarna. |
| --- | --- |

(15)

När man skall fastställa omfattningen av medverkan i de berörda fusionerande bolagen bör hänsyn även tas till andelen anställda i ledningsgruppen, som är ansvarig för bolagets resultatenheter, som företräder arbetstagarna.

| (16) | I enlighet med punkt 34 i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning

   (11)

  bör rådet uppmana medlemsstaterna att för egen del och i gemenskapens intresse upprätta egna tabeller som så vitt det är möjligt visar överensstämmelsen mellan direktivet och införlivandeåtgärderna samt att offentliggöra dessa tabeller. |
| --- | --- |

(16)

I enlighet med punkt 34 i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning

   (11)

  bör rådet uppmana medlemsstaterna att för egen del och i gemenskapens intresse upprätta egna tabeller som så vitt det är möjligt visar överensstämmelsen mellan direktivet och införlivandeåtgärderna samt att offentliggöra dessa tabeller.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.
     
  Detta direktiv skall tillämpas på fusioner av bolag med begränsat ansvar som har bildats i enlighet med en medlemsstats lagstiftning och som har sitt säte, sitt huvudkontor eller sin huvudsakliga verksamhet inom gemenskapen, under förutsättning att minst två av bolagen omfattas av lagstiftningen i olika medlemsstater (nedan kallade gränsöverskridande fusioner).

2.
     I detta direktiv avses med:

| — | ”fusion”: en transaktion varigenom






  a) | ett eller flera bolag upplöses utan likvidation och överför alla sina tillgångar och skulder till ett annat befintligt bolag – det övertagande bolaget – i utbyte mot att deras delägare får ersättning i form av värdepapper eller andelar som representerar aktiekapitalet i det andra bolaget
  samt en
  kontant betalning som inte överstiger 10 % av det nominella värdet eller, om det inte finns något nominellt värde, av det bokföringsmässiga parivärdet av dessa värdepapper eller andelar, eller |
| --- | --- | --- |

—

”fusion”: en transaktion varigenom

a)

ett eller flera bolag upplöses utan likvidation och överför alla sina tillgångar och skulder till ett annat befintligt bolag – det övertagande bolaget – i utbyte mot att deras delägare får ersättning i form av värdepapper eller andelar som representerar aktiekapitalet i det andra bolaget
  samt en
  kontant betalning som inte överstiger 10 % av det nominella värdet eller, om det inte finns något nominellt värde, av det bokföringsmässiga parivärdet av dessa värdepapper eller andelar, eller

| b) | två eller flera bolag upplöses utan likvidation och överför alla sina tillgångar och skulder till ett bolag som de bildar – det nybildade bolaget – i utbyte mot att deras delägare får ersättning i form av värdepapper eller andelar som representerar aktiekapitalet i det nybildade bolaget
  samt en
  kontant betalning som inte överstiger 10 % av det nominella värdet eller, om det inte finns något nominellt värde, av det bokföringsmässiga parivärdet av dessa värdepapper eller andelar, eller |
| --- | --- |

b)

två eller flera bolag upplöses utan likvidation och överför alla sina tillgångar och skulder till ett bolag som de bildar – det nybildade bolaget – i utbyte mot att deras delägare får ersättning i form av värdepapper eller andelar som representerar aktiekapitalet i det nybildade bolaget
  samt en
  kontant betalning som inte överstiger 10 % av det nominella värdet eller, om det inte finns något nominellt värde, av det bokföringsmässiga parivärdet av dessa värdepapper eller andelar, eller

| c) | ett bolag upplöses utan likvidation och överför alla sina tillgångar och skulder till det bolag som innehar samtliga värdepapper eller andelar som representerar dess
  aktiekapital
  , |
| --- | --- |

c)

ett bolag upplöses utan likvidation och överför alla sina tillgångar och skulder till det bolag som innehar samtliga värdepapper eller andelar som representerar dess
  aktiekapital
  ,

| — | ”
  bolag
  med begränsat ansvar:”








  a) | bolag enligt artikel 1 i direktiv 68/151/EEG

   (12)

  , eller |
| --- | --- | --- |

—

”
  bolag
  med begränsat ansvar:”

a)

bolag enligt artikel 1 i direktiv 68/151/EEG

   (12)

  , eller

| b) | bolag med begränsat ansvar
  som är en juridisk person och har
  separata
  tillgångar som uteslutande svarar för bolagets skulder och som enligt den nationella lagstiftning det omfattas av är underställt sådana skyddsåtgärder som fastställs i direktiv 68/151/EEG för att skydda delägarnas och tredje mans intressen. |
| --- | --- |

b)

bolag med begränsat ansvar
  som är en juridisk person och har
  separata
  tillgångar som uteslutande svarar för bolagets skulder och som enligt den nationella lagstiftning det omfattas av är underställt sådana skyddsåtgärder som fastställs i direktiv 68/151/EEG för att skydda delägarnas och tredje mans intressen.

3.
     
  Oavsett det som sägs i punkt 2 skall detta direktiv tillämpas även på gränsöverskridande fusioner om åtminstone en av de berörda medlemsstaternas lagstiftning tillåter att den kontanta betalning som avses i punkt 2 första strecksatsen överstiger 10 % av det nominella värdet eller, om det inte finns något nominellt värde, av det bokföringsmässiga parivärdet av de värdepapper eller andelar som utgör aktiekapitalet i det bolag som uppstår genom den gränsöverskridande fusionen.

4.
     
  Medlemsstaterna får besluta att inte tillämpa detta direktiv på gränsöverskridande fusioner med ett kooperativt företag även i de fall där det kooperativa företaget motsvarar definitionen av ”bolag med begränsat ansvar” enligt punkt 2 andra strecksatsen.

5.
     
  Detta direktiv skall inte tillämpas på gränsöverskridande fusioner med ett bolag vars syfte är kollektiva investeringar av kapital som erhålls av allmänheten, som bedriver verksamhet på grundval av principen om riskspridning och vars andelar, på innehavarnas begäran, återköps eller inlöses, direkt eller indirekt, ur det bolagets tillgångar. Åtgärder som vidtas av ett sådant bolag för att säkerställa att börsvärdet på dess andelar inte skiljer sig avsevärt från värdet på dess nettotillgångar skall anses motsvara sådant återköp eller sådan inlösen.

Artikel 2

1.
     Om inte annat anges i detta direktiv,

| — | är gränsöverskridande fusioner möjliga endast mellan bolagsformer som får fusionera enligt den nationella lagstiftningen i de berörda medlemsstaterna, |
| --- | --- |

—

är gränsöverskridande fusioner möjliga endast mellan bolagsformer som får fusionera enligt den nationella lagstiftningen i de berörda medlemsstaterna,

| — | skall ett bolag som deltar i en gränsöverskridande fusion uppfylla villkoren i de bestämmelser och formaliteter i den nationella lagstiftning som bolaget omfattas av. Inhemska bestämmelser som ger en medlemsstats nationella myndigheter möjlighet att motsätta sig en bestämd inhemsk fusion med hänvisning till allmänintresset skall vara tillämpliga även på gränsöverskridande fusioner, om denna medlemsstats lagstiftning är tillämplig på åtminstone ett av de fusionerande bolagen. Denna bestämmelse skall inte gälla i den mån artikel 21 i förordning (EG) nr 139/2004 är tillämplig. |
| --- | --- |

—

skall ett bolag som deltar i en gränsöverskridande fusion uppfylla villkoren i de bestämmelser och formaliteter i den nationella lagstiftning som bolaget omfattas av. Inhemska bestämmelser som ger en medlemsstats nationella myndigheter möjlighet att motsätta sig en bestämd inhemsk fusion med hänvisning till allmänintresset skall vara tillämpliga även på gränsöverskridande fusioner, om denna medlemsstats lagstiftning är tillämplig på åtminstone ett av de fusionerande bolagen. Denna bestämmelse skall inte gälla i den mån artikel 21 i förordning (EG) nr 139/2004 är tillämplig.

2.
     
  Med ovannämnda bestämmelser och formaliteter avses särskilt bestämmelser om beslutsfattandet i samband med fusionen och, med hänsyn till fusionens gränsöverskridande art, skyddet av de fusionerande bolagens borgenärer, obligationsinnehavare och innehavare av aktier eller andra värdepapper, samt arbetstagarna avseende andra rättigheter än de som regleras i artikel 14. En medlemsstat får, när det gäller bolag som deltar i en gränsöverskridande fusion och som omfattas av dess lagstiftning, utfärda bestämmelser som är avsedda att säkerställa ett lämpligt skydd för minoritetsdelägare som har motsatt sig den gränsöverskridande fusionen.

Artikel 3

1.   
  De fusionerande bolagens lednings- och/eller förvaltningsorgan
  skall utarbeta en gemensam plan för den gränsöverskridande fusionen, som åtminstone
  skall innehålla
  uppgifter om

| a) | de
  fusionerande bolagens form, namn och säte samt om den planerade formen, det planerade namnet och sätet för det bolag som uppstår genom
  den gränsöverskridande
  fusionen, |
| --- | --- |

a)

de
  fusionerande bolagens form, namn och säte samt om den planerade formen, det planerade namnet och sätet för det bolag som uppstår genom
  den gränsöverskridande
  fusionen,

| b) | utbytesförhållandet
  för värdepapperen eller de andelar som representerar aktiekapitalet och om eventuell kontant betalning, |
| --- | --- |

b)

utbytesförhållandet
  för värdepapperen eller de andelar som representerar aktiekapitalet och om eventuell kontant betalning,

| c) | villkoren
  för tilldelning av värdepapper eller andelar som representerar aktiekapitalet i det bolag som uppstår genom
  den gränsöverskridande
  fusionen, |
| --- | --- |

c)

villkoren
  för tilldelning av värdepapper eller andelar som representerar aktiekapitalet i det bolag som uppstår genom
  den gränsöverskridande
  fusionen,

| d) | fusionens sannolika följder för sysselsättningen, |
| --- | --- |

d)

fusionens sannolika följder för sysselsättningen,

| e) | från
  vilken tidpunkt innehav av värdepapper eller andelar som representerar aktiekapitalet ger rätt till del i vinsten samt om eventuella särskilda villkor rörande denna rätt, |
| --- | --- |

e)

från
  vilken tidpunkt innehav av värdepapper eller andelar som representerar aktiekapitalet ger rätt till del i vinsten samt om eventuella särskilda villkor rörande denna rätt,

| f) | från
  vilken tidpunkt de fusionerande bolagens transaktioner bokföringsmässigt skall behandlas som hörande till det bolag som uppstår genom
  den gränsöverskridande
  fusionen, |
| --- | --- |

f)

från
  vilken tidpunkt de fusionerande bolagens transaktioner bokföringsmässigt skall behandlas som hörande till det bolag som uppstår genom
  den gränsöverskridande
  fusionen,

| g) | vilka
  rättigheter som det nybildade bolaget tilldelar delägare med speciella rättigheter och andra innehavare av värdepapper eller andelar som representerar aktiekapitalet eller om vilka åtgärder som föreslås beträffande dem, |
| --- | --- |

g)

vilka
  rättigheter som det nybildade bolaget tilldelar delägare med speciella rättigheter och andra innehavare av värdepapper eller andelar som representerar aktiekapitalet eller om vilka åtgärder som föreslås beträffande dem,

| h) | eventuella
  särskilda förmåner som beviljas de sakkunniga som granskar planen för den gränsöverskridande fusionen eller ledamöterna av förvaltnings-, lednings-, tillsyns- eller kontrollorganen i de fusionerande bolagen, |
| --- | --- |

h)

eventuella
  särskilda förmåner som beviljas de sakkunniga som granskar planen för den gränsöverskridande fusionen eller ledamöterna av förvaltnings-, lednings-, tillsyns- eller kontrollorganen i de fusionerande bolagen,

| i) | bolagsordningen för det bolag som uppstår
  genom den gränsöverskridande
  fusionen, |
| --- | --- |

i)

bolagsordningen för det bolag som uppstår
  genom den gränsöverskridande
  fusionen,

| j) | i förekommande fall,
  enligt vilket förfarande i enlighet med artikel 14 arbetstagarnas inflytande på fastställandet av deras rätt till medverkan i det
  bolag som uppstår genom den gränsöverskridande fusionen

  skall regleras närmare, |
| --- | --- |

j)

i förekommande fall,
  enligt vilket förfarande i enlighet med artikel 14 arbetstagarnas inflytande på fastställandet av deras rätt till medverkan i det
  bolag som uppstår genom den gränsöverskridande fusionen

  skall regleras närmare,

| k) | bedömningen av de tillgångar och skulder som överförs på det bolag som uppstår genom den gränsöverskridande fusionen, |
| --- | --- |

k)

bedömningen av de tillgångar och skulder som överförs på det bolag som uppstår genom den gränsöverskridande fusionen,

| l) | datum för de fusionerande bolagens räkenskaper som skall användas för att fastställa villkoren för den gränsöverskridande fusionen. |
| --- | --- |

l)

datum för de fusionerande bolagens räkenskaper som skall användas för att fastställa villkoren för den gränsöverskridande fusionen.

2.   
  Lednings- eller förvaltningsorganet i vart och ett av
  de fusionerande bolagen
  skall utarbeta en rapport till delägarna med en förklaring av och motivering till de rättsliga och ekonomiska aspekterna av den gränsöverskridande fusionen samt förklara konsekvenserna av den gränsöverskridande fusionen för delägare, borgenärer och arbetstagare. Rapporten skall göras tillgänglig för delägarna och arbetstagarnas företrädare eller, om sådana företrädare saknas, för arbetstagarna själva minst en månad före dagen för den bolagsstämma som avses i artikel 6. Om lednings- eller förvaltningsorganet i något av de fusionerande bolagen inom skälig tid erhåller ett yttrande från arbetstagarnas företrädare, i enlighet med nationell lagstiftning, skall detta yttrande bifogas rapporten.

Artikel 4

1.
     
  Planen för den gränsöverskridande fusionen skall offentliggöras på det sätt som föreskrivs enligt
  varje medlemsstats lagstiftning, i enlighet med artikel 3 i direktiv 68/151/EEG,
  för varje fusionerande bolag minst
  en månad
  före den
  bolagsstämma som
  skall besluta om planen.

2.
     
  För vart och ett av de fusionerande bolagen, och med förbehåll för ytterligare krav som ställs av den medlemsstat av vars lagstiftning bolaget omfattas, skall följande uppgifter offentliggöras i denna medlemsstats officiella tidning:

| a) | Form, namn och säte för vart och ett av de fusionerande
  bolagen
  . |
| --- | --- |

a)

Form, namn och säte för vart och ett av de fusionerande
  bolagen
  .

| b) | Det register dit handlingarna
  enligt artikel 3.2 i direktiv 68/151/EEG
  har
  lämnats för
  vart och ett av de fusionerande bolagen samt deras löpnummer i detta register. |
| --- | --- |

b)

Det register dit handlingarna
  enligt artikel 3.2 i direktiv 68/151/EEG
  har
  lämnats för
  vart och ett av de fusionerande bolagen samt deras löpnummer i detta register.

| c) | En uppgift om hur vart och ett av de fusionerande bolagens borgenärer och i förekommande fall minoritetsdelägare skall förfara för att utöva sina rättigheter samt den adress där fullständig information om detta förfarande kostnadsfritt kan erhållas. |
| --- | --- |

c)

En uppgift om hur vart och ett av de fusionerande bolagens borgenärer och i förekommande fall minoritetsdelägare skall förfara för att utöva sina rättigheter samt den adress där fullständig information om detta förfarande kostnadsfritt kan erhållas.

Artikel 5

1.   För varje fusionerande bolag skall
  oberoende
  sakkunniga utarbeta en rapport riktad till delägarna som skall vara tillgänglig senast en månad före den bolagsstämma som avses i artikel 6.
  Dessa sakkunniga kan, i enlighet med lagstiftningen i varje medlemsstat, vara fysiska eller juridiska personer.

2.   Som ett alternativ till de sakkunniga som granskar planen för varje fusionerande bolags räkning får en eller flera oberoende sakkunniga, utsedda för detta ändamål på de fusionerande bolagens gemensamma begäran av en rättslig eller administrativ myndighet
  , eller godkända av en sådan myndighet,
  i den medlemsstat av vars lagstiftning något av de fusionerande bolagen eller det
  bolag som uppstår genom den gränsöverskridande fusionen
  omfattas, granska fusionsplanen och upprätta en gemensam skriftlig rapport avsedd för samtliga
  delägare
  .

3.
     
  Rapporten från de sakkunniga skall innehålla åtminstone de uppgifter som föreskrivs i artikel 10.2 i rådets tredje direktiv 78/855/EEG av den 9 oktober 1978 om fusioner av aktiebolag

   (13). De sakkunniga skall ha rätt att av vart och ett av de fusionerande bolagen begära de upplysningar som de anser vara nödvändiga för att de skall kunna fullgöra sin uppgift.

4.
     
  Det skall varken krävas någon granskning av planen för den gränsöverskridande fusionen av oberoende sakkunniga eller någon rapport från de sakkunniga om alla delägare i vart och ett av de bolag som ingår i den gränsöverskridande fusionen är eniga om detta.

Artikel 6

1.   Efter att ha tagit del av
  de rapporter
  som avses i 
  artikel 3.2 och
  artikel 5, skall bolagsstämman i vart och ett av de fusionerande bolagen godkänna den gemensamma planen för den gränsöverskridande fusionen.

2.   Bolagsstämman i varje fusionerande bolag får förbehålla sig rätten att ställa som villkor för den gränsöverskridande fusionens genomförande att den uttryckligen bekräftar de närmare bestämmelser som beslutats för
  arbetstagarnas medverkan
  i det bolag som uppstår genom
  den gränsöverskridande
  fusionen.

3.
     
  Om villkoren i artikel 8 i direktiv 78/855/EEG uppfylls, behöver medlemsstaternas lagstiftning inte innehålla krav på att det övertagande bolagets bolagsstämma skall godkänna fusionen.

Artikel 7

1.   Varje medlemsstat skall utse
  den domstol, notarius publicus eller annan behörig myndighet som skall
  kontrollera
  den gränsöverskridande
  fusionens lagenlighet för den del av förfarandet som gäller varje fusionerande bolag som
  omfattas av
  den statens lagstiftning.

2.   I de berörda medlemsstaterna skall
  den myndighet som avses i punkt 1
   för varje fusionerande bolag som
  omfattas av den statens lagstiftning utan dröjsmål
  utfärda ett intyg som slutgiltigt styrker att vad som krävs i fråga om handlingar och formaliteter före fusionen har fullgjorts.

3.
     
  Om lagstiftningen i den medlemsstat som ett fusionerande bolag omfattas av föreskriver ett förfarande för att granska och ändra värdepapperens eller andelarnas utbytesförhållande, eller ett förfarande för att kompensera minoritetsdelägare, utan att förhindra registreringen av den gränsöverskridande fusionen, skall sådana förfaranden endast vara tillämpliga om andra fusionerande bolag som befinner sig i medlemsstater som inte föreskriver sådana förfaranden, när de godkänner planen för den gränsöverskridande fusionen enligt artikel 6.1, uttryckligen accepterar att delägarna i det fusionerande bolaget har möjlighet att tillgripa dessa förfaranden, som skall inledas vid den domstol som har behörighet i fråga om detta fusionerande bolag. I sådana fall får domstolen, en notarius publicus eller annan behörig myndighet utfärda det intyg som avses i punkt 2 även om ett sådant förfarande inletts. Intyget skall emellertid ange att förfarandet har inletts. Beslutet enligt förfarandet skall vara bindande för det bolag som uppstår genom den gränsöverskridande fusionen och alla dess delägare.

Artikel 8

1.
     Varje medlemsstat skall utse
  den domstol, notarius publicus eller annan behörig myndighet som skall
  kontrollera
  den gränsöverskridande
  fusionens lagenlighet för den del av förfarandet som gäller genomförandet av
  den gränsöverskridande
  fusionen och i förekommande fall bildandet av ett nytt bolag
  som uppstår genom den gränsöverskridande
  fusionen när detta bolag
  omfattas av
  den statens
  lagstiftning
  . Myndigheten skall i synnerhet kontrollera att de fusionerande bolagen har godkänt den gemensamma planen för den gränsöverskridande fusionen
  med
  samma
  lydelse
  och,
  när så är lämpligt, att de närmare bestämmelserna
  för arbetstagarnas medverkan har
  fastställts
  i enlighet med artikel 14.

2.
     Varje fusionerande bolag skall därför överlämna det intyg som avses i artikel 7.2 till
  den myndighet som avses i punkt 1
   inom sex månader från intygets utfärdande samt en kopia av den gemensamma plan för den gränsöverskridande fusionen som godkänts av den bolagsstämma som avses i artikel 6.

Artikel 9

Den tidpunkt då den gränsöverskridande fusionen får verkan skall bestämmas i enlighet med
  den
  medlemsstats lagstiftning som det bolag som uppstår genom
  den gränsöverskridande
  fusionen omfattas av. Denna tidpunkt skall infalla efter det att de kontroller som avses i artikel 8 har genomförts.

Artikel 10

Lagstiftningen i varje medlemsstat som de fusionerande bolagen omfattades av skall avgöra för respektive stats territorium hur den gränsöverskridande fusionens genomförande
  , i enlighet med artikel 3 i direktiv 68/151/EEG,
  skall offentliggöras i de offentliga register till vilka varje bolag
  var
  skyldigt att lämna in sina handlingar.
  Registreringsenheten för registrering av det bolag som uppstår genom den gränsöverskridande fusionen skall utan dröjsmål meddela den registreringsenhet hos vilken vart och ett av bolagen var skyldigt att lämna in sina handlingar att den gränsöverskridande fusionen har ägt rum. Den föregående registreringen skall raderas, i tillämpliga fall, vid mottagandet av det meddelandet, men inte tidigare.

Artikel 11

1.   När en fusion genomförs enligt
  artikel 1.2
  första strecksatsen
  leden a och c
  skall följande rättsverkningar inträda vid den tidpunkt som avses i artikel 9:

| a) | Det överlåtande bolagets
  samtliga tillgångar och skulder överförs till det övertagande bolaget. |
| --- | --- |

a)

Det överlåtande bolagets
  samtliga tillgångar och skulder överförs till det övertagande bolaget.

| b) | Delägarna i det överlåtande bolaget blir delägare i det övertagande bolaget. |
| --- | --- |

b)

Delägarna i det överlåtande bolaget blir delägare i det övertagande bolaget.

| c) | Det överlåtande bolaget upphör att existera. |
| --- | --- |

c)

Det överlåtande bolaget upphör att existera.

2.   När en fusion genomförs enligt
  artikel 1.2
  första strecksatsen led b skall följande rättsverkningar inträda vid den tidpunkt som avses i artikel 9:

| a) | De fusionerande bolagens
  samtliga tillgångar och skulder överförs till det nya bolaget. |
| --- | --- |

a)

De fusionerande bolagens
  samtliga tillgångar och skulder överförs till det nya bolaget.

| b) | Delägarna i de fusionerande bolagen blir delägare i det nybildade bolaget. |
| --- | --- |

b)

Delägarna i de fusionerande bolagen blir delägare i det nybildade bolaget.

| c) | De fusionerande bolagen upphör att existera. |
| --- | --- |

c)

De fusionerande bolagen upphör att existera.

3.   Om lagstiftningen i medlemsstaterna vid
  gränsöverskridande
  fusion mellan bolag som omfattas av detta direktiv kräver att särskilda formaliteter uppfylls för att de fusionerande bolagens överföring av vissa tillgångar, rättigheter och skyldigheter skall få rättsverkan gentemot tredje man, skall dessa formaliteter fullgöras av det bolag som uppstår genom
  den gränsöverskridande
  fusionen.

4.
     
  De fusionerande bolagens rättigheter och skyldigheter som härrör ur anställningsavtal eller anställningsförhållanden och som gäller vid den tidpunkt då den gränsöverskridande fusionen får verkan skall, på grund av att denna gränsöverskridande fusion får verkan, överföras till det bolag som uppstår genom den gränsöverskridande fusionen vid den tidpunkt då den gränsöverskridande fusionen får verkan.

5.
     
  Inga andelar i det övertagande bolaget skall utbytas mot andelar i det överlåtande bolaget vilka innehas antingen

| a) | av det övertagande bolaget eller genom en person som handlar i eget namn men på dess vägnar, |
| --- | --- |

a)

av det övertagande bolaget eller genom en person som handlar i eget namn men på dess vägnar,

| b) | eller av det överlåtande bolaget eller genom en person som handlar i eget namn men på dess vägnar. |
| --- | --- |

b)

eller av det överlåtande bolaget eller genom en person som handlar i eget namn men på dess vägnar.

Artikel 12

En gränsöverskridande fusion som trätt i kraft i enlighet med artikel 9 kan inte ogiltigförklaras.

Artikel 13

1.   När en gränsöverskridande fusion genom absorption genomförs av ett bolag som innehar
  samtliga andelar och alla andra värdepapper
  som berättigar till rösträtt
  vid bolagsstämma i det eller de överlåtande bolagen,

| — | skall bestämmelserna i artikel 3.1 b, 3.1 c 
  och 3.1 e,
  artikel 5 och artikel 11.1 b inte tillämpas
  , |
| --- | --- |

—

skall bestämmelserna i artikel 3.1 b, 3.1 c 
  och 3.1 e,
  artikel 5 och artikel 11.1 b inte tillämpas
  ,

| — | skall bestämmelserna i artikel 6.1 inte tillämpas på det eller de överlåtande bolagen. |
| --- | --- |

—

skall bestämmelserna i artikel 6.1 inte tillämpas på det eller de överlåtande bolagen.

2.   När en fusion genom absorption genomförs av ett bolag som inte innehar samtliga men 90 % eller mer av
  de andelar och de andra värdepapper
  som berättigar till rösträtt
  vid bolagsstämma i det eller de överlåtande bolagen, skall rapporter
  från en eller flera oberoende sakkunniga samt de handlingar som behövs för kontrollen endast krävas i den mån detta föreskrivs i den nationella lagstiftning som det övertagande eller
  det överlåtande bolaget omfattas
  av.

Artikel 14

1.
     
  Oavsett det som föreskrivs i punkt 2 nedan skall det bolag som uppstår genom den gränsöverskridande fusionen omfattas av eventuella gällande bestämmelser om arbetstagarnas medverkan i den medlemsstat där dess säte är beläget.

2.
     
  Om emellertid minst ett av de fusionerande bolagen under de sex månader som föregår offentliggörandet av den gemensamma planen för den gränsöverskridande fusionen enligt artikel 4 har ett genomsnittligt antal arbetstagare som överskrider 500 och omfattas av bestämmelser om arbetstagarnas medverkan i den mening som avses i artikel 2 k i direktiv 2001/86/EG eller om det i den nationella lagstiftning som tillämpas på det bolag som uppstår genom den gränsöverskridande fusionen

| — | inte föreskrivs åtminstone samma omfattning av medverkan som den som gällde för de berörda fusionerande bolagen, mätt genom den andel ledamöter i förvaltnings- eller tillsynsorganet eller dessas kommittéer eller i ledningsgruppen, som är ansvarig för bolagets resultatenheter, som företräder arbetstagarna, eller |
| --- | --- |

—

inte föreskrivs åtminstone samma omfattning av medverkan som den som gällde för de berörda fusionerande bolagen, mätt genom den andel ledamöter i förvaltnings- eller tillsynsorganet eller dessas kommittéer eller i ledningsgruppen, som är ansvarig för bolagets resultatenheter, som företräder arbetstagarna, eller

| — | inte föreskrivs samma rätt till medverkan för arbetstagare i driftsenheter i det bolag som uppstår genom den gränsöverskridande fusionen vilka är belägna i andra medlemsstater som för arbetstagarna i den medlemsstat där det bolag som uppstår genom den gränsöverskridande fusionen har sitt säte, |
| --- | --- |

—

inte föreskrivs samma rätt till medverkan för arbetstagare i driftsenheter i det bolag som uppstår genom den gränsöverskridande fusionen vilka är belägna i andra medlemsstater som för arbetstagarna i den medlemsstat där det bolag som uppstår genom den gränsöverskridande fusionen har sitt säte,

skall eventuella gällande bestämmelser om arbetstagarnas medverkan i den medlemsstat där det sätet för det bolag som uppstår genom den gränsöverskridande fusionen är beläget inte tillämpas.
  Om
  detta är fallet
  skall arbetstagarnas medverkan i det
  bolag som uppstår genom den gränsöverskridande fusionen
  samt deras inflytande över
  besluten om
  dessa rättigheter,
  i tillämpliga delar och om inte annat följer av punkterna 3–6 nedan, regleras
  av medlemsstaterna enligt de principer och
  förfaranden
  som anges i artikel 12.2, 12.3 och 12.4 i förordning (EG) nr 2157/2001 och följande bestämmelser i direktiv 2001/86/EG:

| a) | Artikel 3.1, 3.2, 3.3, 3.4 första stycket första strecksatsen och andra stycket, 3.5 samt
  3.7. |
| --- | --- |

a)

Artikel 3.1, 3.2, 3.3, 3.4 första stycket första strecksatsen och andra stycket, 3.5 samt
  3.7.

| b) | Artikel 4.1,
  4.2 a,
  4.2 g
  , 4.2 h
  samt 4.3. |
| --- | --- |

b)

Artikel 4.1,
  4.2 a,
  4.2 g
  , 4.2 h
  samt 4.3.

| c) | Artikel 5. |
| --- | --- |

c)

Artikel 5.

| d) | Artikel 6. |
| --- | --- |

d)

Artikel 6.

| e) | Artikel 7.1, 7.2 första stycket led b och andra stycket samt 7.3.
  I detta direktiv skall dock den procentandel som krävs enligt artikel 7.2 första stycket led b för tillämpningen av de referensbestämmelser som återges i del 3 i bilagan till direktiv 2001/86/EG ökas från 25 % till 33 1/3 %. |
| --- | --- |

e)

Artikel 7.1, 7.2 första stycket led b och andra stycket samt 7.3.
  I detta direktiv skall dock den procentandel som krävs enligt artikel 7.2 första stycket led b för tillämpningen av de referensbestämmelser som återges i del 3 i bilagan till direktiv 2001/86/EG ökas från 25 % till 33 1/3 %.

| f) | Artiklarna 8, 10 och 12. |
| --- | --- |

f)

Artiklarna 8, 10 och 12.

| g) | Artikel 13.4. |
| --- | --- |

g)

Artikel 13.4.

| h) | Del 3 led b i bilagan. |
| --- | --- |

h)

Del 3 led b i bilagan.

3.
     
  När medlemsstaterna reglerar de principer och förfaranden som avses i punkt 2 ovan

| — | skall de ge de relevanta organen i de fusionerande bolagen befogenhet att utan föregående förhandlingar välja att direkt omfattas av de referensbestämmelser som avses i punkt 2 h ovan, enligt lagstiftningen i den medlemsstat där det bolag som uppstår genom den gränsöverskridande fusionen skall ha sitt säte och iaktta dessa bestämmelser från och med dagen för registreringen, |
| --- | --- |

—

skall de ge de relevanta organen i de fusionerande bolagen befogenhet att utan föregående förhandlingar välja att direkt omfattas av de referensbestämmelser som avses i punkt 2 h ovan, enligt lagstiftningen i den medlemsstat där det bolag som uppstår genom den gränsöverskridande fusionen skall ha sitt säte och iaktta dessa bestämmelser från och med dagen för registreringen,

| — | skall de ge det särskilda förhandlingsorganet rätt att med två tredjedels majoritet som företräder minst två tredjedelar av arbetstagarna, däribland rösterna från de ledamöter som representerar arbetstagare i minst två medlemsstater, besluta att inte inleda förhandlingar eller avsluta förhandlingar som redan inletts och att iaktta de gällande bestämmelserna om medverkan i den medlemsstat där det bolag som uppstår genom den gränsöverskridande fusionen skall ha sitt säte, |
| --- | --- |

—

skall de ge det särskilda förhandlingsorganet rätt att med två tredjedels majoritet som företräder minst två tredjedelar av arbetstagarna, däribland rösterna från de ledamöter som representerar arbetstagare i minst två medlemsstater, besluta att inte inleda förhandlingar eller avsluta förhandlingar som redan inletts och att iaktta de gällande bestämmelserna om medverkan i den medlemsstat där det bolag som uppstår genom den gränsöverskridande fusionen skall ha sitt säte,

| — | får de, i de fall referensbestämmelserna gäller efter föregående förhandlingar och utan hinder av dessa bestämmelser, besluta att begränsa andelen ledamöter som representerar arbetstagarna i förvaltningsorganet i det bolag som uppstår genom den gränsöverskridande fusionen. Om antalet ledamöter som representerar arbetstagarna i ett av de fusionerande bolagen utgjorde minst en tredjedel av förvaltnings- eller tillsynsorganet får begränsningen dock aldrig leda till en lägre andel ledamöter som företräder arbetstagarna i förvaltningsorganet än en tredjedel. |
| --- | --- |

—

får de, i de fall referensbestämmelserna gäller efter föregående förhandlingar och utan hinder av dessa bestämmelser, besluta att begränsa andelen ledamöter som representerar arbetstagarna i förvaltningsorganet i det bolag som uppstår genom den gränsöverskridande fusionen. Om antalet ledamöter som representerar arbetstagarna i ett av de fusionerande bolagen utgjorde minst en tredjedel av förvaltnings- eller tillsynsorganet får begränsningen dock aldrig leda till en lägre andel ledamöter som företräder arbetstagarna i förvaltningsorganet än en tredjedel.

4.
     
  Utvidgningen av rätten till medverkan till att omfatta de arbetstagare i det bolag som uppstår genom den gränsöverskridande fusionen vilka är anställda i en annan medlemsstat, enligt punkt 2 andra strecksatsen ovan, medför inte någon skyldighet för de medlemsstater som väljer att göra detta att beakta dessa arbetstagare när de beräknar den tröskel för arbetsstyrkans storlek som ger rätt till medverkan enligt den nationella lagstiftningen.

5.
     
  Om minst ett av de fusionerande bolagen omfattas av ett system för arbetstagares medverkan och det bolag som uppstår genom den gränsöverskridande fusionen skall omfattas av ett sådant system i enlighet med bestämmelserna i punkt 2 ovan, skall bolaget ha en rättslig form som medger rätt till medverkan.

6.
     
  När det bolag som uppstår genom den gränsöverskridande fusionen omfattas av ett system för arbetstagares medverkan skall bolaget vidta åtgärder för att säkerställa att arbetstagarnas rätt till medverkan skyddas vid eventuella därpå följande inhemska fusioner inom tre år efter det att den gränsöverskridande fusionen har trätt i kraft, genom att i tillämpliga delar tillämpa bestämmelserna i denna artikel.

Artikel 15

Fem år efter den tidpunkt som fastställs i artikel 16 första stycket skall kommissionen se över detta direktiv mot bakgrund av erfarenheterna av dess tillämpning och vid behov föreslå att det ändras.

Artikel 16

Medlemsstaterna skall sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv
  senast den ...

   (14)

När
  en
  medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 17

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i ... den ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EGT C ...

1

(2)  EUT C 117, 30.4.2004, s. 43.

2

(3)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 10 maj 2005.

3

Europaparlamentets ståndpunkt av den 10 maj 2005.

(4)  Rådets förordning (EG) nr 139/2004 av den 20 januari 2004 om kontroll av företagskoncentrationer (EG:s koncentrationsförordning) (EUT L 24, 29.1.2004, s. 1).

4

Rådets förordning (EG) nr 139/2004 av den 20 januari 2004 om kontroll av företagskoncentrationer (EG:s koncentrationsförordning)

(5)  EGT L 225, 12.8.1998, s. 16.

5

(6)  EGT L 82, 22.3.2001, s. 16

  .

6

82, 22.3.2001, s. 16

.

(7)  EGT L 80, 23.3.2002, s. 29.

7

(8)  EGT L 254, 30.9.1994, s. 64. Direktivet ändrat genom direktiv 97/74/EG (EGT L 10, 16.1.1998, s. 22).

8

(9)  EGT L 294, 10.11.2001, s. 1. Ändrad genom förordning (EG) nr 885/2004 (EGT L 168, 1.5.2004, s. 1).

9

Ändrad genom förordning (EG) nr 885/2004 (EGT L 168, 1.5.2004, s. 1).

(10)  EGT L 294, 10.11.2001, s. 22.

10

(11)  

  EUT C 321, 31.12.2003, s. 1.

11

EUT C 321, 31.12.2003, s. 1.

(12)  
  Rådets första direktiv 68/151/EEG av den 9 mars 1968 om samordning av de skyddsåtgärder som krävs i medlemsstaterna av de i artikel 58 andra stycket i fördraget avsedda bolagen i bolagsmännens och tredje mans intressen, i syfte att göra skyddsåtgärderna likvärdiga inom gemenskapen (EGT L 65, 14.3.1968, s. 8). Senast ändrat genom 2003 års anslutningsakt.

12

Rådets första direktiv 68/151/EEG av den 9 mars 1968 om samordning av de skyddsåtgärder som krävs i medlemsstaterna av de i artikel 58 andra stycket i fördraget avsedda bolagen i bolagsmännens och tredje mans intressen, i syfte att göra skyddsåtgärderna likvärdiga inom gemenskapen (EGT L 65, 14.3.1968, s. 8). Senast ändrat genom 2003 års anslutningsakt.

(13)  

  EGT L 295, 20.10.1978, s. 36. Senast ändrat genom 2003 års anslutningsakt.

13

EGT L 295, 20.10.1978, s. 36. Senast ändrat genom 2003 års anslutningsakt.

(14)  24 månader efter direktivets ikraftträdande.

14

P6_TA(2005)0167

Filmarvet och konkurrenskraften i därtill kopplade branscher ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets rekommendation om filmarvet och konkurrenskraften i därtill kopplade branscher (KOM(2004)0171 – C6-0133/2004 – 2004/0066(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2004)0171) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2004)0171) (1),

| — | med beaktande av artikel 251.2 och artikel 157 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0133/2004), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 157 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0133/2004),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur och utbildning (A6-0101/2005). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur och utbildning (A6-0101/2005).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förelägga parlamentet en ny text om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förelägga parlamentet en ny text om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TC1-COD(2004)0066

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 10 maj 2005 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets rekommendation
  2005/.../EG
  om filmarvet och konkurrenskraften i därtill kopplade branscher

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD UTFÄRDAR DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 157 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag (1),

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (2),

efter att ha hört Regionkommittén,

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (3), och

av följande skäl:

| (1) | Gemenskapen och medlemsstaterna skall i enlighet med artikel 157 i fördraget säkerställa att det finns nödvändiga förutsättningar för gemenskapsindustrins konkurrensförmåga. |
| --- | --- |

(1)

Gemenskapen och medlemsstaterna skall i enlighet med artikel 157 i fördraget säkerställa att det finns nödvändiga förutsättningar för gemenskapsindustrins konkurrensförmåga.

| (2) | Enligt artikel 151.4 i fördraget skall gemenskapen beakta de kulturella aspekterna då den handlar enligt andra bestämmelser i fördraget, särskilt för att respektera och främja sin kulturella mångfald. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 151.4 i fördraget skall gemenskapen beakta de kulturella aspekterna då den handlar enligt andra bestämmelser i fördraget, särskilt för att respektera och främja sin kulturella mångfald.

| (3) | Biofilm är en konstform som förvaras på ett skört medium, och det krävs därför aktiva åtgärder av offentliga myndigheter för att säkerställa att den bevaras. Biofilmer är ett väsentligt inslag i vårt kulturarv och förtjänar därför ett fullgott skydd. |
| --- | --- |

(3)

Biofilm är en konstform som förvaras på ett skört medium, och det krävs därför aktiva åtgärder av offentliga myndigheter för att säkerställa att den bevaras. Biofilmer är ett väsentligt inslag i vårt kulturarv och förtjänar därför ett fullgott skydd.

| (4) | Förutom sitt kulturella värde är biofilmer även en källa till historisk information om det europeiska samhället. De utgör omfattande vittnesmål om rikedomen av Europas kulturella identiteter och mångfalden bland dess folk. Filmerna med sina bilder erbjuder avgörande möjligheter att lära om det förflutna och göra betraktelser om vår civilisation. |
| --- | --- |

(4)

Förutom sitt kulturella värde är biofilmer även en källa till historisk information om det europeiska samhället. De utgör omfattande vittnesmål om rikedomen av Europas kulturella identiteter och mångfalden bland dess folk. Filmerna med sina bilder erbjuder avgörande möjligheter att lära om det förflutna och göra betraktelser om vår civilisation.

| (5) | Syftet med denna rekommendation är att bidra till ett bättre tillvaratagande av det europeiska filmarvets industriella och kulturella potential genom att främja en politik för innovation, forskning och teknisk utveckling när det gäller att bevara och restaurera biofilmer. De nedan rekommenderade åtgärderna syfter till att skapa de nödvändiga förutsättningarna för en konkurrenskraftig filmindustri i gemenskapen och påskynda utvecklingen av konkurrenskraften. |
| --- | --- |

(5)

Syftet med denna rekommendation är att bidra till ett bättre tillvaratagande av det europeiska filmarvets industriella och kulturella potential genom att främja en politik för innovation, forskning och teknisk utveckling när det gäller att bevara och restaurera biofilmer. De nedan rekommenderade åtgärderna syfter till att skapa de nödvändiga förutsättningarna för en konkurrenskraftig filmindustri i gemenskapen och påskynda utvecklingen av konkurrenskraften.

| (6) | Filmarvet är en viktig del av filmindustrin. Genom att verka för att bevara, restaurera och ta till vara filmarvet kan man bidra till att förbättra filmindustrins konkurrenskraft. |
| --- | --- |

(6)

Filmarvet är en viktig del av filmindustrin. Genom att verka för att bevara, restaurera och ta till vara filmarvet kan man bidra till att förbättra filmindustrins konkurrenskraft.

| (7) | Utvecklingen av den europeiska filmindustrin är av stor betydelse för Europa med tanke på dess betydande potential när det gäller tillgång till kultur, ekonomisk utveckling och skapande av arbetstillfällen.

  Detta gäller inte bara filmproduktion och filmvisning, utan även insamling, katalogisering, bevarande och restaurering av biofilmer. De förhållanden som främjar konkurrenskraften inom dessa branscher med anknytning till filmarvet måste förbättras, särskilt vad gäller bättre användning av den tekniska utvecklingen, exempelvis digitalteknik. |
| --- | --- |

(7)

Utvecklingen av den europeiska filmindustrin är av stor betydelse för Europa med tanke på dess betydande potential när det gäller tillgång till kultur, ekonomisk utveckling och skapande av arbetstillfällen.

  Detta gäller inte bara filmproduktion och filmvisning, utan även insamling, katalogisering, bevarande och restaurering av biofilmer. De förhållanden som främjar konkurrenskraften inom dessa branscher med anknytning till filmarvet måste förbättras, särskilt vad gäller bättre användning av den tekniska utvecklingen, exempelvis digitalteknik.

| (8) | För att kunna utnyttja denna potential till fullo krävs det att det finns en framgångsrik och innovativ filmindustri inom gemenskapen. Detta kan åstadkommas lättare genom att man förbättrar förutsättningarna för konservering, restaurering och tillvaratagande av filmarvet och undanröjer hinder för filmindustrins utveckling och fulla konkurrenskraft, i synnerhet genom att samla in, katalogisera, bevara och restaurera filmarvet och genom att göra det tillgängligt för utbildning, kulturella ändamål, forskning och andra liknande icke-kommersiella ändamål, i samtliga fall med iakttagande av bestämmelserna om upphovsrätt och närstående rättigheter. |
| --- | --- |

(8)

För att kunna utnyttja denna potential till fullo krävs det att det finns en framgångsrik och innovativ filmindustri inom gemenskapen. Detta kan åstadkommas lättare genom att man förbättrar förutsättningarna för konservering, restaurering och tillvaratagande av filmarvet och undanröjer hinder för filmindustrins utveckling och fulla konkurrenskraft, i synnerhet genom att samla in, katalogisera, bevara och restaurera filmarvet och genom att göra det tillgängligt för utbildning, kulturella ändamål, forskning och andra liknande icke-kommersiella ändamål, i samtliga fall med iakttagande av bestämmelserna om upphovsrätt och närstående rättigheter.

| (9) | Filmindustrins allmänna konkurrenskraft kommer att förbättras genom att skapa en miljö som främjar samarbete mellan utsedda organ, t.ex. europeiska, nationella eller regionala arkiv, filminstitut eller liknande inrättningar, i frågor som gäller bevarande och skydd av filmarvet. |
| --- | --- |

(9)

Filmindustrins allmänna konkurrenskraft kommer att förbättras genom att skapa en miljö som främjar samarbete mellan utsedda organ, t.ex. europeiska, nationella eller regionala arkiv, filminstitut eller liknande inrättningar, i frågor som gäller bevarande och skydd av filmarvet.

| (10) | I rådets resolution av den 26 juni 2000 om bevarande och framhävande av det europeiska film-historiska kulturarvet (4)
  uppmanades medlemsstaterna att samarbeta för att restaurera och bevara film-arvet, inbegripet genom användning av digitalteknik, att utbyta goda lösningar på området, att främja successiv sammankoppling i nätverk av de europeiska arkivens databaser och att överväga möjligheten att använda dessa samlingar i undervisningssyfte. |
| --- | --- |

(10)

I rådets resolution av den 26 juni 2000 om bevarande och framhävande av det europeiska film-historiska kulturarvet (4)
  uppmanades medlemsstaterna att samarbeta för att restaurera och bevara film-arvet, inbegripet genom användning av digitalteknik, att utbyta goda lösningar på området, att främja successiv sammankoppling i nätverk av de europeiska arkivens databaser och att överväga möjligheten att använda dessa samlingar i undervisningssyfte.

| (11) | I Europeiska konventionen om skydd av det audiovisuella arvet (5) föreskrivs att varje part
  genom lagstiftning eller annat lämpligt sätt

  skall införa en skyldighet att deponera material med rörliga bilder som ingår i det audiovisuella arvet och som producerats eller samproducerats på den berörda partens territorium. |
| --- | --- |

(11)

I Europeiska konventionen om skydd av det audiovisuella arvet (5) föreskrivs att varje part
  genom lagstiftning eller annat lämpligt sätt

  skall införa en skyldighet att deponera material med rörliga bilder som ingår i det audiovisuella arvet och som producerats eller samproducerats på den berörda partens territorium.

| (12) | I kommissionens meddelande av den 26 september 2001 om vissa rättsliga aspekter på biofilm och annan audiovisuell produktion (6) granskades möjligheten till lagstadgad deponering av audiovisuella verk på nationell eller regional nivå som ett möjligt sätt att bevara och värna om det europeiska audiovisuella arvet, och man inledde en bedömning av läget vad gäller deponering av biofilm i medlemsstaterna, anslutningsländerna och Efta-länderna. |
| --- | --- |

(12)

I kommissionens meddelande av den 26 september 2001 om vissa rättsliga aspekter på biofilm och annan audiovisuell produktion (6) granskades möjligheten till lagstadgad deponering av audiovisuella verk på nationell eller regional nivå som ett möjligt sätt att bevara och värna om det europeiska audiovisuella arvet, och man inledde en bedömning av läget vad gäller deponering av biofilm i medlemsstaterna, anslutningsländerna och Efta-länderna.

| (13) | Vid
  rådets
  (kulturella och audiovisuella frågor) möte den 5 november 2001 (7)

  konstaterade dess ordförande att
  innehållet i kommissionens meddelande
  mottagits positivt av rådet. |
| --- | --- |

(13)

Vid
  rådets
  (kulturella och audiovisuella frågor) möte den 5 november 2001 (7)

  konstaterade dess ordförande att
  innehållet i kommissionens meddelande
  mottagits positivt av rådet.

| (14) | I sin resolution av den 2 juli 2002
   (8) om kommissionens meddelande betonade även Europaparlamentet vikten av att värna om filmarvet och

  gav sitt stöd till den europeiska konventionen om skydd av det audiovisuella arvet, som är ett viktigt referensdokument i en tid av tekniska omvälvningar. Den successiva övergången till digital teknik kommer att skapa bättre konkurrenskraft för den europeiska filmindustrin och på längre sikt bidra till minskade kostnader för katalogisering, deponering, konservering och restaurering av audiovisuella verk. Samtidigt kommer denna teknik att skapa nya möjligheter för innovation när det gäller skyddet av filmarvet. |
| --- | --- |

(14)

I sin resolution av den 2 juli 2002
   (8) om kommissionens meddelande betonade även Europaparlamentet vikten av att värna om filmarvet och

  gav sitt stöd till den europeiska konventionen om skydd av det audiovisuella arvet, som är ett viktigt referensdokument i en tid av tekniska omvälvningar. Den successiva övergången till digital teknik kommer att skapa bättre konkurrenskraft för den europeiska filmindustrin och på längre sikt bidra till minskade kostnader för katalogisering, deponering, konservering och restaurering av audiovisuella verk. Samtidigt kommer denna teknik att skapa nya möjligheter för innovation när det gäller skyddet av filmarvet.

| (15) | I rådets resolution av den 24 november 2003 om deponering av biofilmer i Europeiska unionen (9) uppmanades medlemsstaterna att införa ett effektivt system för deponering och bevarande av de biofilmer som ingår i deras audiovisuella arv i sina nationella arkiv, filminstitut eller liknande institutioner, om sådana system inte redan finns. |
| --- | --- |

(15)

I rådets resolution av den 24 november 2003 om deponering av biofilmer i Europeiska unionen (9) uppmanades medlemsstaterna att införa ett effektivt system för deponering och bevarande av de biofilmer som ingår i deras audiovisuella arv i sina nationella arkiv, filminstitut eller liknande institutioner, om sådana system inte redan finns.

| (16) | Alla medlemsstater har redan infört system för att samla in och bevara biofilmer som ingår i deras audiovisuella arv. Fyra femtedelar av dessa system grundas på lagstadgade eller avtalsenliga skyldigheter att deponera alla filmer, eller åtminstone de filmer som fått offentligt bidrag. |
| --- | --- |

(16)

Alla medlemsstater har redan infört system för att samla in och bevara biofilmer som ingår i deras audiovisuella arv. Fyra femtedelar av dessa system grundas på lagstadgade eller avtalsenliga skyldigheter att deponera alla filmer, eller åtminstone de filmer som fått offentligt bidrag.

| (17) | Med ”material med rörliga bilder” avses alla rörliga bilder som spelats in, oberoende av på vilket sätt och på vilket medium, med eller utan ljud, och som kan förmedla ett intryck av rörelse. |
| --- | --- |

(17)

Med ”material med rörliga bilder” avses alla rörliga bilder som spelats in, oberoende av på vilket sätt och på vilket medium, med eller utan ljud, och som kan förmedla ett intryck av rörelse.

| (18) | Med ”biofilm” avses material med rörliga bilder oavsett längd, särskilt spelfilm, tecknad film och dokumentärer, som är avsett att visas på biografer. |
| --- | --- |

(18)

Med ”biofilm” avses material med rörliga bilder oavsett längd, särskilt spelfilm, tecknad film och dokumentärer, som är avsett att visas på biografer.

| (19) | Med ”biofilmer som ingår i medlemsstaternas audiovisuella arv” avses filmproduktioner, inbegripet samproduktioner med andra medlemsstater och/eller tredjeländer, som medlemsstaterna, eller organ som utsetts av dem, definierat som sådana på grundval av objektiva, öppna och icke-diskriminerande kriterier. Medlemsstaternas audiovisuella arv utgör sammantaget det europeiska audiovisuella arvet. |
| --- | --- |

(19)

Med ”biofilmer som ingår i medlemsstaternas audiovisuella arv” avses filmproduktioner, inbegripet samproduktioner med andra medlemsstater och/eller tredjeländer, som medlemsstaterna, eller organ som utsetts av dem, definierat som sådana på grundval av objektiva, öppna och icke-diskriminerande kriterier. Medlemsstaternas audiovisuella arv utgör sammantaget det europeiska audiovisuella arvet.

| (20) | För att säkerställa att det europeiska filmarvet vidarebefordras till framtida generationer, måste det systematiskt samlas in, katalogiseras, bevaras och restaureras,
  i samtliga fall med iakttagande av bestämmelserna om
  upphovsrätt och närstående rättigheter. |
| --- | --- |

(20)

För att säkerställa att det europeiska filmarvet vidarebefordras till framtida generationer, måste det systematiskt samlas in, katalogiseras, bevaras och restaureras,
  i samtliga fall med iakttagande av bestämmelserna om
  upphovsrätt och närstående rättigheter.

| (21) | Det europeiska filmarvet bör vara
  mera
  tillgängligt för utbildning,
  kulturella ändamål,
  forskning och
  andra liknande icke-kommersiella ändamål, i samtliga fall med iakttagande av bestämmelserna om
  upphovsrätt och
  närstående
  rättigheter. |
| --- | --- |

(21)

Det europeiska filmarvet bör vara
  mera
  tillgängligt för utbildning,
  kulturella ändamål,
  forskning och
  andra liknande icke-kommersiella ändamål, i samtliga fall med iakttagande av bestämmelserna om
  upphovsrätt och
  närstående
  rättigheter.

| (22) | Att biofilmer överförs till arkiverande organ innebär inte att upphovsrätt och liknande närliggande rättigheter överförs till dem. |
| --- | --- |

(22)

Att biofilmer överförs till arkiverande organ innebär inte att upphovsrätt och liknande närliggande rättigheter överförs till dem.

| (23) | I artikel 5.2 c i Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/29/EG av den 22 maj 2001 om harmonisering av vissa aspekter av upphovsrätt och närstående rättigheter i informationssamhället (10) föreskrivs att medlemsstaterna får föreskriva undantag eller inskränkningar för särskilda fall av mångfaldigande, utan direkt eller indirekt ekonomisk eller kommersiell vinning, av bibliotek som är tillgängliga för allmänheten eller av arkiv. |
| --- | --- |

(23)

I artikel 5.2 c i Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/29/EG av den 22 maj 2001 om harmonisering av vissa aspekter av upphovsrätt och närstående rättigheter i informationssamhället (10) föreskrivs att medlemsstaterna får föreskriva undantag eller inskränkningar för särskilda fall av mångfaldigande, utan direkt eller indirekt ekonomisk eller kommersiell vinning, av bibliotek som är tillgängliga för allmänheten eller av arkiv.

HÄRIGENOM UPPMÄRKSAMMAS ATT KOMMISSIONEN AVSER

| 1. | att överväga att göra det obligatoriskt för mottagare av bidrag från EU att deponera ett exemplar av europeiska filmer som fått EU-bidrag i åtminstone ett nationellt arkiv, |
| --- | --- |

1.

att överväga att göra det obligatoriskt för mottagare av bidrag från EU att deponera ett exemplar av europeiska filmer som fått EU-bidrag i åtminstone ett nationellt arkiv,

| 2. | att stödja samarbete mellan de utsedda organen, |
| --- | --- |

2.

att stödja samarbete mellan de utsedda organen,

| 3. | att överväga att bekosta forskningsprojekt för långsiktigt bevarande och restaurering av filmer, |
| --- | --- |

3.

att överväga att bekosta forskningsprojekt för långsiktigt bevarande och restaurering av filmer,

| 4. | att främja europeisk standardisering för filmkatalogisering, i syfte att förbättra databasernas driftskompatibilitet,
  även genom medfinansiering av standardiseringsprojekt och utbyte av bästa metoder, varvid hänsyn skall tas till den språkliga mångfalden. |
| --- | --- |

4.

att främja europeisk standardisering för filmkatalogisering, i syfte att förbättra databasernas driftskompatibilitet,
  även genom medfinansiering av standardiseringsprojekt och utbyte av bästa metoder, varvid hänsyn skall tas till den språkliga mångfalden.

| 5. | att underlätta förhandlingarna om ett europeiskt standardavtal mellan utsedda organ och
  rättsinnehavare,
  i vilket det fastställs på vilka villkor utsedda organ kan göra deponerade biofilmer tillgängliga för allmänheten, |
| --- | --- |

5.

att underlätta förhandlingarna om ett europeiskt standardavtal mellan utsedda organ och
  rättsinnehavare,
  i vilket det fastställs på vilka villkor utsedda organ kan göra deponerade biofilmer tillgängliga för allmänheten,

| 6. | att övervaka och bedöma i vilken utsträckning åtgärderna i denna rekommendation fungerar effektivt, samt överväga behovet av ytterligare insatser. |
| --- | --- |

6.

att övervaka och bedöma i vilken utsträckning åtgärderna i denna rekommendation fungerar effektivt, samt överväga behovet av ytterligare insatser.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS ATT MEDLEMSSTATERNA
  förbättrar förutsättningarna för konservering, restaurering och tillvaratagande av filmarvet och undanröjer hinder för den europeiska filmindustrins utveckling och fulla konkurrenskraft genom att de
  :

| 1. | Uppmuntrar ett förbättrat tillvaratagande av det europeiska filmarvets industriella och kulturella potential genom att systematiskt vidta åtgärder för konservering och restaurering genom att uppmuntra till innovation, forskning och teknisk utveckling när det gäller konservering och restaurering av biofilmer. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Inom två år efter antagandet av denna rekommendation

  antar lagstiftande, administrativa eller andra lämpliga åtgärder för att se till att biofilmer som ingår i deras audiovisuella arv systematiskt samlas, katalogiseras, bevaras, restaureras och görs tillgängliga för utbildning,
  kulturellla

  ändamål, forskning
  eller andra liknande icke-kommersiella ändamål, i samtliga fall med iakttagande av bestämmelserna om
  upphovsrätt och närstående rättigheter
  . |
| --- | --- |

2.

Inom två år efter antagandet av denna rekommendation

  antar lagstiftande, administrativa eller andra lämpliga åtgärder för att se till att biofilmer som ingår i deras audiovisuella arv systematiskt samlas, katalogiseras, bevaras, restaureras och görs tillgängliga för utbildning,
  kulturellla

  ändamål, forskning
  eller andra liknande icke-kommersiella ändamål, i samtliga fall med iakttagande av bestämmelserna om
  upphovsrätt och närstående rättigheter
  .

| 3. | Utser lämpliga organ att utföra de uppgifter
  i allmänhetens intresse
  som beskrivs i 
  punkt 1
  självständigt och yrkesmässigt, och
  ser till att de har tillgång till de bästa
  finansiella och tekniska resurser
  som står till
  förfogande. |
| --- | --- |

3.

Utser lämpliga organ att utföra de uppgifter
  i allmänhetens intresse
  som beskrivs i 
  punkt 1
  självständigt och yrkesmässigt, och
  ser till att de har tillgång till de bästa
  finansiella och tekniska resurser
  som står till
  förfogande.

| 4. | Uppmuntrar de utsedda organen att
  genom överenskommelse eller
  avtal med rättsinnehavarna ange de villkor på vilka deponerade biofilmer kan göras tillgängliga för allmänheten. |
| --- | --- |

4.

Uppmuntrar de utsedda organen att
  genom överenskommelse eller
  avtal med rättsinnehavarna ange de villkor på vilka deponerade biofilmer kan göras tillgängliga för allmänheten.

| 5. | Överväger, framför allt i syfte att främja filmarvet, att inrätta eller stödja nationella filmakademier eller liknande organ. |
| --- | --- |

5.

| 6. | idtar alla lämpliga åtgärder för att öka användningen av digital och ny teknik vid insamling, katalogisering, bevarande och restaurering av biofilmer. |
| --- | --- |

6.

Insamling

| 7. | Företar en systematisk insamling av biofilmer som ingår i 
  deras audiovisuella
  arv via
  obligatorisk
  lagstadgad eller avtalsenlig
  deponering hos de utsedda organen av åtminstone en kopia av hög kvalitet av varje biofilm
  . När medlemsstaterna fastställer villkoren för deponering måste de se till att






  a) | de
  under en övergångsperiod
  täcker de produktioner eller samproduktioner som fått offentligt bidrag på nationell eller regional nivå,
  och att de efter utgången av denna övergångsperiod, och i den mån det är praktiskt möjligt, täcker alla produktioner, inbegripet de som inte fått offentligt bidrag, |
| --- | --- | --- |

7.

Företar en systematisk insamling av biofilmer som ingår i 
  deras audiovisuella
  arv via
  obligatorisk
  lagstadgad eller avtalsenlig
  deponering hos de utsedda organen av åtminstone en kopia av hög kvalitet av varje biofilm
  . När medlemsstaterna fastställer villkoren för deponering måste de se till att

a)

de
  under en övergångsperiod
  täcker de produktioner eller samproduktioner som fått offentligt bidrag på nationell eller regional nivå,
  och att de efter utgången av denna övergångsperiod, och i den mån det är praktiskt möjligt, täcker alla produktioner, inbegripet de som inte fått offentligt bidrag,

| b) | de deponerade
  biofilmerna
  är av god
  teknisk
  kvalitet, vilket underlättar bevarande och möjligheten att reproducera, och att de i förekommande fall åtföljs av metadata i standardiserad form, |
| --- | --- |

b)

de deponerade
  biofilmerna
  är av god
  teknisk
  kvalitet, vilket underlättar bevarande och möjligheten att reproducera, och att de i förekommande fall åtföljs av metadata i standardiserad form,

| c) | deponeringen sker samtidigt som filmen blir tillgänglig för allmänheten, eller högst två år senare. |
| --- | --- |

c)

deponeringen sker samtidigt som filmen blir tillgänglig för allmänheten, eller högst två år senare.

Katalogisering och inrättande av databaser

| 8. | Antar lämpliga åtgärder
  (vilka eventuellt kan utgöra grunden för en arkiveringskod för filmproduktioner)
  för att främja katalogisering och registrering av deponerade biofilmer
  och uppmuntra till upprättandet av databaser med information om filmerna
  , med användning av europeiska och internationella
  standarder
  . |
| --- | --- |

8.

Antar lämpliga åtgärder
  (vilka eventuellt kan utgöra grunden för en arkiveringskod för filmproduktioner)
  för att främja katalogisering och registrering av deponerade biofilmer
  och uppmuntra till upprättandet av databaser med information om filmerna
  , med användning av europeiska och internationella
  standarder
  .

| 9. | Främjar
  europeisk standardisering, driftskompatibilitet
  mellan
  filmdatabaser
  och deras tillgänglighet för allmänheten, exempelvis via Internet
  , i synnerhet genom aktivt deltagande av de utsedda organen. |
| --- | --- |

9.

Främjar
  europeisk standardisering, driftskompatibilitet
  mellan
  filmdatabaser
  och deras tillgänglighet för allmänheten, exempelvis via Internet
  , i synnerhet genom aktivt deltagande av de utsedda organen.

| 10. | Utforskar möjligheten att upprätta ett nätverk av databaser som omfattar det europeiska audiovisuella arvet liksom berörda organisationer, särskilt Europarådet (Eurimages och Europeiska audiovisuella observatoriet). |
| --- | --- |

10.

| 11. | Uppmanar arkiverande organ att tillföra sina lager högre värde genom att organisera dem i samlingar på EU-nivå, till exempel enligt tema, upphovsman, tidsperiod osv. |
| --- | --- |

11.

Uppmanar arkiverande organ att tillföra sina lager högre värde genom att organisera dem i samlingar på EU-nivå, till exempel enligt tema, upphovsman, tidsperiod osv.

Bevarande

| 12. | Inför lagstiftning eller använder andra metoder i enlighet med nationell praxis för att se till att de deponerade biofilmerna bevaras. Åtgärder för bevarande bör i synnerhet omfatta






  a) | reproduktion av filmer på nya medier, |
| --- | --- | --- |

12.

Inför lagstiftning eller använder andra metoder i enlighet med nationell praxis för att se till att de deponerade biofilmerna bevaras. Åtgärder för bevarande bör i synnerhet omfatta

a)

reproduktion av filmer på nya medier,

| b) | bevarande av utrustning för visning av biofilmer på olika medier. |
| --- | --- |

b)

bevarande av utrustning för visning av biofilmer på olika medier.

Restaurering

| 13. | Inom ramen för lagstiftningen inför alla åtgärder som krävs för att tillåta
  reproduktion av biofilmer som deponerats i restaureringssyfte
  , och ser till att rättsinnehavare får del av den förbättrade industriella potential som deras verk får genom denna restaurering, på grundval av ett avtal mellan alla berörda parter
  . |
| --- | --- |

13.

Inom ramen för lagstiftningen inför alla åtgärder som krävs för att tillåta
  reproduktion av biofilmer som deponerats i restaureringssyfte
  , och ser till att rättsinnehavare får del av den förbättrade industriella potential som deras verk får genom denna restaurering, på grundval av ett avtal mellan alla berörda parter
  .

| 14. | Uppmuntrar
  projekt
  för restaurering av gamla filmer eller filmer med högt kulturellt eller historiskt värde. |
| --- | --- |

14.

Uppmuntrar
  projekt
  för restaurering av gamla filmer eller filmer med högt kulturellt eller historiskt värde.

Att göra deponerade biofilmer tillgängliga för utbildning,
  kulturella

  ändamål, forskning
  eller andra liknande icke-kommersiella ändamål

| 15. | Antar all nödvändig lagstiftning
  eller alla
  administrativa åtgärder för att utsedda organ skall kunna göra de deponerade biofilmerna tillgängliga för utbildning,
  kulturella

  ändamål, forskning
  eller andra liknande icke-kommersiella ändamål, i samtliga fall med iakttagande av bestämmelserna om
  upphovsrätt och
  närstående
  rättigheter. |
| --- | --- |

15.

Antar all nödvändig lagstiftning
  eller alla
  administrativa åtgärder för att utsedda organ skall kunna göra de deponerade biofilmerna tillgängliga för utbildning,
  kulturella

  ändamål, forskning
  eller andra liknande icke-kommersiella ändamål, i samtliga fall med iakttagande av bestämmelserna om
  upphovsrätt och
  närstående
  rättigheter.

| 16. | Vidtar lämpliga åtgärder för att se till att personer med funktionshinder har tillgång till de deponerade biofilmerna, i samtliga fall med iakttagande av bestämmelserna om upphovsrätt och närstående rättigheter. |
| --- | --- |

16.

Fortbildning
  och mediekunskap

| 17. | Främjar fortbildning inom alla områden med anknytning till filmarvet
  i syfte att verka för ett ökat tillvaratagande av filmarvets industriella potential
  . |
| --- | --- |

17.

Främjar fortbildning inom alla områden med anknytning till filmarvet
  i syfte att verka för ett ökat tillvaratagande av filmarvets industriella potential
  .

| 18. | Främjar användning av filmarvet som ett sätt att förstärka den europeiska dimensionen inom utbildningen och främja den kulturella mångfalden. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Uppmuntrar och främjar undervisning i bild, filmproduktion och mediekunskap på alla utbildningsnivåer samt inom utbildningsprogram och EU-program. |
| --- | --- |

19.

| 20. | I utbildningssyfte främjar ett nära samarbete mellan producenter, distributörer, utgivare och filminstitut, med beaktande av upphovsrätten. |
| --- | --- |

20.

Deponering

| 21. | Överväger att införa ett system för frivillig
  eller obligatorisk
  deponering av






  a) | tillhörande material och reklammaterial som gäller biofilmer vilka ingår i det nationella audiovisuella arvet, |
| --- | --- | --- |

21.

Överväger att införa ett system för frivillig
  eller obligatorisk
  deponering av

a)

tillhörande material och reklammaterial som gäller biofilmer vilka ingår i det nationella audiovisuella arvet,

| b) | biofilmer som ingår i andra länders nationella audiovisuella arv, |
| --- | --- |

b)

biofilmer som ingår i andra länders nationella audiovisuella arv,

| c) | annat material med rörliga bilder än biofilmer, |
| --- | --- |

c)

annat material med rörliga bilder än biofilmer,

| d) | gamla biofilmer. |
| --- | --- |

d)

gamla biofilmer.

Samarbete mellan utsedda organ

| 22. | Uppmuntrar och stöder utsedda organ att utbyta information och samordna verksamheten på nationell och europeisk nivå i syfte att exempelvis







  a) | se till att
  insamlings- och bevarandemetoderna
  är enhetliga och databaserna driftskompatibla, |
| --- | --- | --- |

22.

Uppmuntrar och stöder utsedda organ att utbyta information och samordna verksamheten på nationell och europeisk nivå i syfte att exempelvis

a)

se till att
  insamlings- och bevarandemetoderna
  är enhetliga och databaserna driftskompatibla,

| b) | ge ut, exempelvis i DVD-format, arkivmaterial med textning på så många som möjligt av Europeiska unionens språk,
  i samtliga fall med iakttagande av bestämmelserna om
  upphovsrätt och
  närstående rättigheter
  , |
| --- | --- |

b)

ge ut, exempelvis i DVD-format, arkivmaterial med textning på så många som möjligt av Europeiska unionens språk,
  i samtliga fall med iakttagande av bestämmelserna om
  upphovsrätt och
  närstående rättigheter
  ,

| c) | sammanställa en europeisk audiovisuell filmografi, |
| --- | --- |

c)

sammanställa en europeisk audiovisuell filmografi,

| d) | utarbeta en gemensam standard för elektroniskt informationsutbyte, |
| --- | --- |

d)

utarbeta en gemensam standard för elektroniskt informationsutbyte,

| e) | genomföra gemensamma forsknings- och utbildningsprojekt
  och främja utvecklingen av europeiska nätverk för filmskolor och -museum
  . |
| --- | --- |

e)

genomföra gemensamma forsknings- och utbildningsprojekt
  och främja utvecklingen av europeiska nätverk för filmskolor och -museum
  .

Uppföljning av rekommendationen

| 23. | Informerar kommissionen vartannat år om de åtgärder som vidtagits till följd av denna rekommendation. |
| --- | --- |

23.

Informerar kommissionen vartannat år om de åtgärder som vidtagits till följd av denna rekommendation.

Utfärdad i ... den ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  
  EUT C 123, 30.4.2004, s. 4.

1

EUT C 123, 30.4.2004, s. 4.

(2)  
  EUT C 74, 23.3.2005, s. 18.

2

EUT C 74, 23.3.2005, s. 18.

(3)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 10 maj 2005.

3

Europaparlamentets ståndpunkt av den 10 maj 2005.

(4)  EGT C 193, 11.7.2000, s. 1
  .

4

s. 1

(5)  http://conventions.coe.int/, Europarådet, ETS nr 183, öppnades för undertecknande den 8 november 2001.

5

öppnades

(6)  EGT C 43, 16.2.2002, s. 6.

6

(7)  Rådets 2381:a möte - kulturella och audiovisuella frågor (PRES/01/377, 5.11.2001).

7

(8)  

  EUT C 271 E, 12.11.2003, s. 176

  .

8

EUT C 271 E, 12.11.2003, s. 176

(9)  EUT C 295, 5.12.2003, s. 5.

9

(10)  EGT L 167, 22.6.2001, s. 10
  .

10

s. 10

P6_TA(2005)0168

Ökat hamnskydd ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om det ändrade förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ökat hamnskydd (KOM(2004)0393 – C6-0072/2004 – 2004/0031(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2004)0393) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2004)0393) (1),

| — | med beaktande av artiklarna 251.2 och 80.2 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0072/2004), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 251.2 och 80.2 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0072/2004),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism (A6-0031/2005). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism (A6-0031/2005).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förelägga parlamentet en ny text om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förelägga parlamentet en ny text om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TC1-COD(2004)0031

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 10 maj 2005 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/.../EG om ökat hamnskydd

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 80.2 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (3), och

av följande skäl:

| (1) | Säkerhetstillbud till följd av
  terrorism hör till de allvarligaste hoten mot de ideal i fråga om demokrati, frihet och fred som utgör själva grunden för Europeiska unionen. |
| --- | --- |

(1)

Säkerhetstillbud till följd av
  terrorism hör till de allvarligaste hoten mot de ideal i fråga om demokrati, frihet och fred som utgör själva grunden för Europeiska unionen.

| (2) | Människor, infrastruktur och utrustning i hamnar bör skyddas mot
  säkerhetstillbud
  och de förödande
  effekter
  sådana
  kan få.
  Ett sådant skydd gagnar både dem som använder transporterna och ekonomin och samhället som helhet. |
| --- | --- |

(2)

Människor, infrastruktur och utrustning i hamnar bör skyddas mot
  säkerhetstillbud
  och de förödande
  effekter
  sådana
  kan få.
  Ett sådant skydd gagnar både dem som använder transporterna och ekonomin och samhället som helhet.

| (3) | Den
  31 mars 2004
  antog Europaparlamentet och Europeiska unionens råd
  förordning (EG) nr 725/2004 om förbättrat
  sjöfartsskydd
  på fartyg och i hamnanläggningar

   (4). Åtgärderna för ökat sjöfartsskydd enligt den förordningen är bara ett led i de åtgärder som krävs för att man skall uppnå en tillräckligt hög skyddsnivå i hela transportkedjan med koppling till sjöfarten. Förordningens räckvidd är begränsad till skyddsåtgärder ombord på fartyg och till samverkan mellan fartyg och hamn. |
| --- | --- |

(3)

Den
  31 mars 2004
  antog Europaparlamentet och Europeiska unionens råd
  förordning (EG) nr 725/2004 om förbättrat
  sjöfartsskydd
  på fartyg och i hamnanläggningar

   (4). Åtgärderna för ökat sjöfartsskydd enligt den förordningen är bara ett led i de åtgärder som krävs för att man skall uppnå en tillräckligt hög skyddsnivå i hela transportkedjan med koppling till sjöfarten. Förordningens räckvidd är begränsad till skyddsåtgärder ombord på fartyg och till samverkan mellan fartyg och hamn.

| (4) | För säkerställande av bästa möjliga skydd för sjöfarts- och hamnverksamhet bör det införas hamnskyddsåtgärder
  som är tillämpliga inom de gränser för varje hamn som de berörda medlemsstaterna har fastställt så att de
  skyddsåtgärder
  som vidtagits
  med tillämpning av
  förordning (EG) nr 725/2004
  förbättras genom ökat skydd i områden
  med hamnverksamhet.
  Åtgärderna bör gälla alla hamnar med en eller flera av de hamnanläggningar som omfattas
  av förordning (EG) nr 725/2004. |
| --- | --- |

(4)

För säkerställande av bästa möjliga skydd för sjöfarts- och hamnverksamhet bör det införas hamnskyddsåtgärder
  som är tillämpliga inom de gränser för varje hamn som de berörda medlemsstaterna har fastställt så att de
  skyddsåtgärder
  som vidtagits
  med tillämpning av
  förordning (EG) nr 725/2004
  förbättras genom ökat skydd i områden
  med hamnverksamhet.
  Åtgärderna bör gälla alla hamnar med en eller flera av de hamnanläggningar som omfattas
  av förordning (EG) nr 725/2004.

| (5) | Det skyddsmål som anges i skäl 2 bör kunna uppnås genom att lämpliga åtgärder antas
  utan att det påverkar medlemsstaternas bestämmelser inom området nationell säkerhet och de åtgärder som kan vidtas enligt avdelning VI i Fördraget om Europeiska
  unionen. |
| --- | --- |

(5)

Det skyddsmål som anges i skäl 2 bör kunna uppnås genom att lämpliga åtgärder antas
  utan att det påverkar medlemsstaternas bestämmelser inom området nationell säkerhet och de åtgärder som kan vidtas enligt avdelning VI i Fördraget om Europeiska
  unionen.

| (6) | Medlemsstaterna bör utgå ifrån ingående skyddsbedömningar när de fastställer de exakta gränserna för det hamnområde som skall skyddas och fattar beslut om vilka åtgärder som krävs för att säkerställa ett tillräckligt gott hamnskydd. Beroende på vid varje tillfälle gällande skyddsnivå och skillnaderna mellan olika riskprofiler i olika områden och mindre delar av en hamn bör olika åtgärder vidtas. |
| --- | --- |

(6)

Medlemsstaterna bör utgå ifrån ingående skyddsbedömningar när de fastställer de exakta gränserna för det hamnområde som skall skyddas och fattar beslut om vilka åtgärder som krävs för att säkerställa ett tillräckligt gott hamnskydd. Beroende på vid varje tillfälle gällande skyddsnivå och skillnaderna mellan olika riskprofiler i olika områden och mindre delar av en hamn bör olika åtgärder vidtas.

| (7) | Medlemsstaterna bör
  godkänna
  sådana hamnskyddsplaner
  som omsätter
  hamnskyddsbedömningens resultat i praktiken. För att skyddsåtgärderna verkligen skall fungera krävs det dessutom regelbundna övningar och en tydlig uppgiftsdelning mellan de berörda parterna. En hamnskyddsplan som innehåller bestämmelser om tilldelning av uppgifter och övningar anses avsevärt öka effektiviteten av både förebyggande och korrigerande hamnskyddsåtgärder. |
| --- | --- |

(7)

Medlemsstaterna bör
  godkänna
  sådana hamnskyddsplaner
  som omsätter
  hamnskyddsbedömningens resultat i praktiken. För att skyddsåtgärderna verkligen skall fungera krävs det dessutom regelbundna övningar och en tydlig uppgiftsdelning mellan de berörda parterna. En hamnskyddsplan som innehåller bestämmelser om tilldelning av uppgifter och övningar anses avsevärt öka effektiviteten av både förebyggande och korrigerande hamnskyddsåtgärder.

| (8) | Ro/ro-fartyg är särskilt sårbara för
  säkerhetstillbud,
  i synnerhet om fartygen medför både passagerare och gods. Lämpliga åtgärder bör vidtas på grundval av riskanalyser säkerställas att bil- och godsfordon som transporteras på ett ro/ro-fartyg på nationella och internationella rutter inte utgör någon risk för fartyg, passagerare, fartygsbesättning eller gods. Åtgärderna bör genomföras på ett sådant sätt
  att verksamhetsflödet hämmas
  i så liten omfattning som möjligt. |
| --- | --- |

(8)

Ro/ro-fartyg är särskilt sårbara för
  säkerhetstillbud,
  i synnerhet om fartygen medför både passagerare och gods. Lämpliga åtgärder bör vidtas på grundval av riskanalyser säkerställas att bil- och godsfordon som transporteras på ett ro/ro-fartyg på nationella och internationella rutter inte utgör någon risk för fartyg, passagerare, fartygsbesättning eller gods. Åtgärderna bör genomföras på ett sådant sätt
  att verksamhetsflödet hämmas
  i så liten omfattning som möjligt.

| (9) | Medlemsstaterna bör kunna inrätta hamnsäkerhetskommittéer som har till uppgift att komma med praktiska råd i de hamnar som omfattas av direktivet. |
| --- | --- |

(9)

Medlemsstaterna bör kunna inrätta hamnsäkerhetskommittéer som har till uppgift att komma med praktiska råd i de hamnar som omfattas av direktivet.

| (10) | Medlemsstaterna bör se till att alla berörda parter är helt införstådda med ansvarsfördelningen i fråga om hamnskyddet. Medlemsstaterna bör övervaka skyddsbestämmelsernas efterlevnad, inrätta en myndighet med tydligt ansvar för landets samtliga hamnar, ansvara för godkännandet av alla skyddsbedömningar och skyddsplaner för sina hamnar,
  vid behov
  fastställa och meddela skyddsnivåer
  samt
  se till att åtgärderna meddelas, genomförs och samordnas
  väl. |
| --- | --- |

(10)

Medlemsstaterna bör se till att alla berörda parter är helt införstådda med ansvarsfördelningen i fråga om hamnskyddet. Medlemsstaterna bör övervaka skyddsbestämmelsernas efterlevnad, inrätta en myndighet med tydligt ansvar för landets samtliga hamnar, ansvara för godkännandet av alla skyddsbedömningar och skyddsplaner för sina hamnar,
  vid behov
  fastställa och meddela skyddsnivåer
  samt
  se till att åtgärderna meddelas, genomförs och samordnas
  väl.

| (11) | Medlemsstaterna bör godkänna bedömningar och planer och övervaka verkställandet i sina hamnar.
  För att minimera störningarna av hamnverksamheten och den administrativa bördan för övervakningsorganen, bör kommissionens övervakning av tillämpningen av det här direktivet utföras samtidigt som de inspektioner som föreskrivs i artikel 9.4 i förordning (EG) nr 725/2004. |
| --- | --- |

(11)

Medlemsstaterna bör godkänna bedömningar och planer och övervaka verkställandet i sina hamnar.
  För att minimera störningarna av hamnverksamheten och den administrativa bördan för övervakningsorganen, bör kommissionens övervakning av tillämpningen av det här direktivet utföras samtidigt som de inspektioner som föreskrivs i artikel 9.4 i förordning (EG) nr 725/2004.

| (12) | Medlemsstaterna bör se till att en nationell kontaktpunkt sköter förbindelserna mellan kommissionen och medlemsstaterna.
  De bör informera kommissionen om vilka hamnar som omfattas av direktivet på grundval av de skyddsbedömningar som gjorts. |
| --- | --- |

(12)

Medlemsstaterna bör se till att en nationell kontaktpunkt sköter förbindelserna mellan kommissionen och medlemsstaterna.
  De bör informera kommissionen om vilka hamnar som omfattas av direktivet på grundval av de skyddsbedömningar som gjorts.

| (13) | Detta direktiv är utformat med hänsyn till de grundläggande rättigheter och till de principer som erkänns framför allt i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

(13)

Detta direktiv är utformat med hänsyn till de grundläggande rättigheter och till de principer som erkänns framför allt i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.

| (14) | Ett effektivt och enhetligt genomförande av åtgärderna inom ramen för gemenskapens hamnpolitik väcker viktiga frågor om finansieringsaspekten. Finansieringen av extra skyddsåtgärder får inte leda till att konkurrensen snedvrids. Senast den 30 juni 2006 skall kommissionen för Europaparlamentet och rådet lägga fram resultaten av en undersökning om kostnaderna för de åtgärder som vidtas enligt detta direktiv, och särskilt behandla frågan om hur kostnaderna fördelas mellan de offentliga myndigheterna, hamnmyndigheterna och operatörerna. |
| --- | --- |

(14)

Ett effektivt och enhetligt genomförande av åtgärderna inom ramen för gemenskapens hamnpolitik väcker viktiga frågor om finansieringsaspekten. Finansieringen av extra skyddsåtgärder får inte leda till att konkurrensen snedvrids. Senast den 30 juni 2006 skall kommissionen för Europaparlamentet och rådet lägga fram resultaten av en undersökning om kostnaderna för de åtgärder som vidtas enligt detta direktiv, och särskilt behandla frågan om hur kostnaderna fördelas mellan de offentliga myndigheterna, hamnmyndigheterna och operatörerna.

| (15) | De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta direktiv bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (5). Ett förfarande bör fastställas för anpassning av detta direktiv med hänsyn till den utveckling som internationella instrument genomgår och, mot bakgrund av gjorda erfarenheter, för anpassning och komplettering av de enskilda bestämmelserna i bilagorna till detta direktiv, utan att direktivets räckvidd utvidgas. |
| --- | --- |

(15)

De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta direktiv bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (5). Ett förfarande bör fastställas för anpassning av detta direktiv med hänsyn till den utveckling som internationella instrument genomgår och, mot bakgrund av gjorda erfarenheter, för anpassning och komplettering av de enskilda bestämmelserna i bilagorna till detta direktiv, utan att direktivets räckvidd utvidgas.

| (16) | Eftersom målen för den föreslagna åtgärden, nämligen ett väl avvägt införande och genomförande av lämpliga åtgärder på det sjöfarts- och hamnpolitiska
  området, på
  grund av detta direktivs europeiska dimension, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel är detta direktiv begränsat till de gemensamma grundläggande normer som är nödvändiga för att uppnå målen avseende hamnskydd, och går inte utöver vad som är nödvändigt för detta ändamål. |
| --- | --- |

(16)

Eftersom målen för den föreslagna åtgärden, nämligen ett väl avvägt införande och genomförande av lämpliga åtgärder på det sjöfarts- och hamnpolitiska
  området, på
  grund av detta direktivs europeiska dimension, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel är detta direktiv begränsat till de gemensamma grundläggande normer som är nödvändiga för att uppnå målen avseende hamnskydd, och går inte utöver vad som är nödvändigt för detta ändamål.

| (17) | Eftersom detta direktiv gäller kusthamnar bör de skyldigheter som anges i direktivet ej tillämpas för Österrike, Tjeckien, Ungern, Luxemburg och Slovakien. |
| --- | --- |

(17)

Eftersom detta direktiv gäller kusthamnar bör de skyldigheter som anges i direktivet ej tillämpas för Österrike, Tjeckien, Ungern, Luxemburg och Slovakien.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte

1.   Huvudsyftet med detta direktiv är att införa och genomföra gemenskapsåtgärder för att förbättra hamnskyddet
  inför hot om säkerhetstillbud.

Ett annat syfte är att förbättra sådana skyddsåtgärder som vidtas med tillämpning av
  förordning (EG) nr 725/2004
  genom ökat skydd i 
  hamnar.

2.   Åtgärderna enligt punkt 1 första stycket skall bestå av följande:

| a) | Gemensamma grundregler för hamnskyddsåtgärder. |
| --- | --- |

a)

Gemensamma grundregler för hamnskyddsåtgärder.

| b) | En mekanism för verkställande av dessa regler. |
| --- | --- |

b)

En mekanism för verkställande av dessa regler.

| c) | Lämpliga mekanismer för övervakning av att reglerna följs. |
| --- | --- |

c)

Lämpliga mekanismer för övervakning av att reglerna följs.

Artikel 2

Räckvidd

1.   Direktivet gäller skyddsåtgärder som måste beaktas i hamnar.
  Medlemsstaterna får tillämpa detta direktiv på områden som har anknytning till hamnarna.

2.   De åtgärder som fastställs i direktivet skall gälla alla hamnar i en medlemsstat där det finns en eller flera av de hamnanläggningar som omfattas av
  en godkänd skyddsplan för hamnanläggningar i enlighet med förordning (EG) nr 725/2004
  .

Detta direktiv skall inte tillämpas på militära anläggningar i hamnar.

3.   Medlemsstaterna skall för varje hamn fastställa de gränser inom vilka direktivet skall vara tillämpligt, med vederbörlig hänsyn tagen till resultatet av hamnskyddsbedömningen, på grundval av vilken hamnskyddsplanen upprättats.

4.   Om en medlemsstat har fastställt gränserna för en hamnanläggning i den betydelse som avses
  i förordning (EG) nr 725/2004
  på ett sådant sätt att den i praktiken omfattar en hamn, skall de relevanta bestämmelserna
  i förordning (EG) nr 725/2004
  ha företräde framför bestämmelserna i detta direktiv.

Artikel 3

Definitioner

I detta direktiv används följande beteckningar med de betydelser som här anges:

| 1. | hamn: ett specificerat
  land- och vattenområde,
  med av medlemsstaterna fastställda gränser, vilket består
  av sådana anläggningar och sådan utrustning som
  underlättar kommersiell sjöfart. |
| --- | --- |

1.

hamn: ett specificerat
  land- och vattenområde,
  med av medlemsstaterna fastställda gränser, vilket består
  av sådana anläggningar och sådan utrustning som
  underlättar kommersiell sjöfart.

| 2. | samverkan mellan fartyg och hamn: när ett fartyg direkt och omedelbart berörs av åtgärder som innebär förflyttning av personer eller gods eller tillhandahållande av hamntjänster till eller från fartyget. |
| --- | --- |

2.

samverkan mellan fartyg och hamn: när ett fartyg direkt och omedelbart berörs av åtgärder som innebär förflyttning av personer eller gods eller tillhandahållande av hamntjänster till eller från fartyget.

| 3. | hamnanläggning: en plats där samverkan mellan fartyg och hamn äger rum. Detta inbegriper, i tillämpliga fall, områden såsom ankarplatser, väntekajer och insegling från sjösidan. |
| --- | --- |

3.

hamnanläggning: en plats där samverkan mellan fartyg och hamn äger rum. Detta inbegriper, i tillämpliga fall, områden såsom ankarplatser, väntekajer och insegling från sjösidan.

| 4. | nationell kontaktpunkt för
  hamnskydd:
  det organ som utsetts av varje medlemsstat till kontaktpunkt för kommissionen och andra medlemsstater och underlätta, följa upp och informera om tillämpningen av de
  hamnskyddsåtgärder
  som anges i detta
  direktiv. |
| --- | --- |

4.

nationell kontaktpunkt för
  hamnskydd:
  det organ som utsetts av varje medlemsstat till kontaktpunkt för kommissionen och andra medlemsstater och underlätta, följa upp och informera om tillämpningen av de
  hamnskyddsåtgärder
  som anges i detta
  direktiv.

| 5. | hamnskyddsmyndighet: myndighet med ansvar för skyddsfrågor i en viss hamn. |
| --- | --- |

5.

hamnskyddsmyndighet: myndighet med ansvar för skyddsfrågor i en viss hamn.

Artikel 4

Samordning med åtgärder enligt
  förordning (EG) nr 725/2004

Medlemsstaterna skall se till att hamnskyddsåtgärderna enligt detta direktiv noga samordnas med de åtgärder som vidtas med tillämpning
  av förordning (EG) nr 725/2004.

Artikel 5

Hamnskyddsmyndighet

1.   Medlemsstaterna skall för varje hamn som omfattas av detta direktiv utse en hamnskyddsmyndighet. En hamnskyddsmyndighet kan få ansvar för flera hamnar.

2.   Hamnskyddsmyndigheten skall ansvara för
  upprättandet
  och genomförandet av hamnskyddsplaner
  som bygger på resultatet av hamnskyddsbedömningar.

3.   Medlemsstaterna får som hamnskyddsmyndighet utse en behörig sjöfartsskyddsmyndighet enligt
  förordning (EG) nr 725/2004.

Artikel 6

Hamnskyddsbedömning

1.   Medlemsstaterna skall se till att det
  görs

  hamnskyddsbedömningar för de hamnar som omfattas av detta direktiv. I dessa skall vederbörlig hänsyn tas till särarten hos de olika delarna av hamnen och,
  i de fall där berörda myndigheter i medlemsstaten anser det tillämpligt, även till närliggande områden, om dessa påverkar säkerheten i hamnen, samt
  till de bedömningar av det berörda områdets hamnanläggningar som har gjorts med tillämpning av
  förordning (EG) nr 725/2004.

2.   En hamnskyddsbedömning skall genomföras
  med beaktande av
  de specifika kraven i bilaga I 
  som ett minimum.

3.   Hamnskyddsbedömningarna kan göras av en erkänd
  skyddsorganisation
  enligt artikel 11.

När det gäller internationella sjötransporttjänster skall de berörda medlemsstaterna delta i bedömningen av säkerheten i hamnen.

4.
     
  Hamnskyddsbedömningarna skall godkännas av den berörda medlemsstaten.

Artikel 7

Hamnskyddsplan

1.   Medlemsstaterna skall se till att hamnskyddsplaner utarbetas, upprätthålls och uppdateras
  mot bakgrund av resultatet av
  hamnskyddsbedömningarna. I planerna skall vederbörlig hänsyn tas till särarten av de olika områdena i hamnen samtidigt som de skyddsplaner som har tagits fram för den berörda hamnen med tilllämpning av
  förordning (EG) nr 725/2004

  skall integreras.

2.   För var och en av skyddsnivåerna enligt artikel 8 skall det i hamnskyddsplanerna fastställas

| a) | vilka förfaranden som skall tillämpas, |
| --- | --- |

a)

vilka förfaranden som skall tillämpas,

| b) | vilka åtgärder som skall vidtas, |
| --- | --- |

b)

vilka åtgärder som skall vidtas,

| c) | vilka insatser som krävs. |
| --- | --- |

c)

vilka insatser som krävs.

3.   Varje hamnskyddsplan skall utarbetas
  med beaktande av
  de specifika kraven i bilaga II
  som ett minimum. Hamnskyddsplanen skall vid behov och i lämplig omfattning innehålla skyddsåtgärder som skall tillämpas på passagerare och fordon innan de embarkerar sjögående fartyg som medför passagerare och fordon.

4.   Hamnskyddsplanerna kan utarbetas av en erkänd
  skyddsorganisation
  enligt artikel 11.

5.
     
  Hamnskyddsplanerna skall godkännas av medlemsstaten innan de genomförs.

6.   Medlemsstaterna skall se till att hamnskyddsplanernas genomförande
  övervakas. Övervakningen skall
  samordnas med annan kontrollverksamhet i hamnen.

7.   Medlemsstaterna skall sörja
  för lämpliga
  övningar med hänsyn till de grundläggande
  kraven
  på
  skyddsutbildningsövningar i bilaga III.

Artikel 8

Skyddsnivåer

1.   Medlemsstaterna skall införa ett system med
  skyddsnivåer för hamnar samt områden i och mindre delar av hamnar.

2.   Det skall finnas tre skyddsnivåer enligt definitionen
  i förordning (EG) nr 725/2004:

| — | Skyddsnivå 1: den nivå på vilken de minst omfattande skyddsåtgärderna alltid skall upprätthållas. |
| --- | --- |

—

Skyddsnivå 1: den nivå på vilken de minst omfattande skyddsåtgärderna alltid skall upprätthållas.

| — | Skyddsnivå 2: den nivå på vilken tillämpliga ytterligare skyddsåtgärder skall upprätthållas under en viss tidsperiod på grund av en förhöjd risk för säkerhetstillbud. |
| --- | --- |

—

Skyddsnivå 2: den nivå på vilken tillämpliga ytterligare skyddsåtgärder skall upprätthållas under en viss tidsperiod på grund av en förhöjd risk för säkerhetstillbud.

| — | Skyddsnivå 3: den nivå på vilken ytterligare specifika skyddsåtgärder skall upprätthållas under en begränsad tidsperiod i samband med att säkerhetstillbud kan förväntas eller är överhängande, även om det kanske inte är möjligt att identifiera något specifikt mål. |
| --- | --- |

—

Skyddsnivå 3: den nivå på vilken ytterligare specifika skyddsåtgärder skall upprätthållas under en begränsad tidsperiod i samband med att säkerhetstillbud kan förväntas eller är överhängande, även om det kanske inte är möjligt att identifiera något specifikt mål.

3.   Medlemsstaterna skall bestämma vilken skyddsnivå som
  skall gälla för varje hamn eller område i en hamn.
  En medlemsstat
  kan
  på varje skyddsnivå fastställa att olika skyddsåtgärder skall vidtas i olika delar av hamnen
  beroende på hamnskyddsbedömningens resultat.

4.   Medlemsstaterna skall för varje hamn
  eller område i en hamn
  meddela gällande skyddsnivå och eventuella ändringar av denna
  till lämplig person eller lämpliga personer.

Artikel 9

Hamnskyddsansvarig

1.   En hamnskyddsansvarig skall
  av den berörda medlemsstaten godkännas
  för varje hamn som omfattas av detta direktiv. Varje hamn skall
  om möjligt
  ha en egen hamnskyddsansvarig,
  men flera hamnar
  får
  vid behov
  dela på en skyddsansvarig.

2.   De hamnskyddsansvariga skall fungera som kontaktpunkter i 
  hamnskyddsfrågor.

3.   Om den hamnskyddsansvarige inte är samma person som hamnanläggningens sjöfartsskyddsansvarige enligt
  förordning (EG) nr 725/2004,
  skall ett nära samarbete mellan dem
  säkerställas.

Artikel

  10

Översyn

1.   Medlemsstaterna skall se till att hamnskyddsbedömningarna och hamnskyddsplanerna ses över
  vid behov.
  Översynen skall göras åtminstone
  en gång
  vart femte
  år.

2.   
  Översynsförfarandets omfattning skall vara det som anges i artikel 6 respektive 7.

Artikel 11

Erkänd
  skyddsorganisation

Medlemsstaterna kan utse erkända
  skyddsorganisationer
  inom ramen för direktivet. Erkända
  skyddsorganisationer
  skall uppfylla villkoren i bilaga IV.

Artikel 12

Nationell kontaktpunkt för hamnskydd

Medlemsstaterna skall
  utse en
  nationell kontaktpunkt för hamnskydd.
  Medlemsstaterna får ange
  den nationella kontaktpunkt för
  hamnskydd
  som har utsetts enligt
  förordning (EG) nr 725/2004.

Den nationella kontaktpunkten för hamnskydd skall till kommissionen överlämna en förteckning över de hamnar som berörs av direktivet
  och informera kommissionen om varje ändring av förteckningen.

Artikel 13

Genomförande och kontroll av efterlevnaden

1.   Medlemsstaterna skall införa ett system för att säkerställa tillräcklig och regelbunden övervakning av hamnskyddsplanerna och deras genomförande.

2.   
  Kommissionen skall,
  i samarbete med de nationella kontaktpunkter som avses i artikel 12, övervaka medlemsstaternas genomförande av detta
  direktiv.

3.   
  Denna övervakning skall genomföras samtidigt som de inspektioner som förskrivs i artikel 9.4 i förordning (EG) nr 725/2004.

Artikel 14

Ändringar

Bestämmelserna i bilagorna I—IV kan ändras i enlighet med förfarandet i artikel 15.2, utan att direktivets räckvidd utvidgas.

Artikel 15

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen skall biträdas av den kommitté som inrättats enligt
  förordning (EG) nr 725/2004.

2.   När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 5 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

Den tid som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall vara en månad.

Artikel 16

Sekretess och spridning av information

1.   Vid tillämpningen av detta direktiv skall kommissionen, i enlighet med bestämmelserna i kommissionens beslut 2001/844/EG, EKSG, Euratom (6), vidta lämpliga åtgärder för att skydda den sekretessbelagda information som den har tillgång till eller som medlemsstaterna har lämnat.

Medlemsstaterna skall vidta likvärdiga åtgärder i enlighet med gällande nationell lagstiftning.

2.   Personal som genomför skyddsinspektioner eller handhar sekretessbelagd information inom ramen för detta direktiv skall genomgå en lämplig säkerhetsprövning, som skall utföras av den medlemsstat där den berörda personalen är
  medborgare.

Artikel 17

Påföljder

Medlemsstaterna skall se till att det finns effektiva, proportionerliga och avskräckande påföljder för överträdelser av de nationella bestämmelser som antagits i enlighet med detta direktiv.

Artikel 18

Genomförande

1.   Medlemsstaterna skall sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv
  senast den
  ... (7). De skall genast underrätta kommissionen om detta.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 19

Utvärderingsrapport

Senast den ...

   (8)

  och därefter vart femte år skall kommissionen för Europaparlamentet och rådet lägga fram en utvärderingrapport som bland annat skall grunda sig på de uppgifter som erhålls enligt artikel 13.

Kommissionen skall i rapporten analysera huruvida medlemsstaterna efterlever direktivet och hur effektiva de vidtagna åtgärderna är. Vid behov skall kommissionen lägga fram förslag till nya åtgärder.

Artikel 20

Ikraftträdande

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 21

Adressater

Detta direktiv riktar sig till
  de medlemsstater som har hamnar enligt artikel 2.2
  .

Utfärdat i ... den ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  
  EUT C 302, 7.12.2004, s. 23.

1

EUT C 302, 7.12.2004, s. 23.

(2)  EUT C ...

2

(3)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 10 maj 2005.

3

Europaparlamentets ståndpunkt av den 10 maj 2005.

(4)  

  EUT L 129, 29.4.2004, s. 6.

4

EUT L 129, 29.4.2004, s. 6.

(5)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

5

(6)  EGT L 317, 3.12.2001, s. 1.

6

(7)  
  18 månader efter ikraftträdandet av det här direktivet.

7

18 månader efter ikraftträdandet av det här direktivet.

(8)  
  Tre år efter ikraftträdandet av det här direktivet.

8

Tre år efter ikraftträdandet av det här direktivet.

BILAGA I

HAMNSKYDDSBEDÖMNING

Hamnskyddsbedömningen ligger till grund för hamnskyddsplanens utarbetande och genomförande. Hamn-skyddsbedömningen skall åtminstone omfatta

| — | identifiering och utvärdering av vilka tillgångar och vilken infrastruktur som det är viktigt att skydda, |
| --- | --- |

—

identifiering och utvärdering av vilka tillgångar och vilken infrastruktur som det är viktigt att skydda,

| — | identifiering av tänkbara hot mot tillgångar och infrastruktur och sannolikheten för att hot uppstår, i syfte att fastställa och prioritera skyddsåtgärder, |
| --- | --- |

—

identifiering av tänkbara hot mot tillgångar och infrastruktur och sannolikheten för att hot uppstår, i syfte att fastställa och prioritera skyddsåtgärder,

| — | fastställande, urval och prioritering av motåtgärder och förfarandeändringar och graden av effektivitet när det gäller att minska sårbarheten, och |
| --- | --- |

—

fastställande, urval och prioritering av motåtgärder och förfarandeändringar och graden av effektivitet när det gäller att minska sårbarheten, och

| — | identifiering av svaga punkter, inbegripet den mänskliga faktorn, i infrastruktur, strategier och förfaranden. |
| --- | --- |

—

identifiering av svaga punkter, inbegripet den mänskliga faktorn, i infrastruktur, strategier och förfaranden.

För detta är det nödvändigt att i bedömningen göra åtminstone följande:

| — | Att identifiera alla områden av betydelse för hamnskyddet, bland annat genom att fastställa hamngränserna. Detta omfattar också hamnanläggningar som redan täcks av förordning (EG) nr 725/2004, och vars riskanalys används som utgångspunkt. |
| --- | --- |

—

Att identifiera alla områden av betydelse för hamnskyddet, bland annat genom att fastställa hamngränserna. Detta omfattar också hamnanläggningar som redan täcks av förordning (EG) nr 725/2004, och vars riskanalys används som utgångspunkt.

| — | Att identifiera riskfaktorer som härrör från växelverkan mellan skyddsåtgärder för hamnanläggningen och andra hamnskyddsåtgärder. |
| --- | --- |

—

Att identifiera riskfaktorer som härrör från växelverkan mellan skyddsåtgärder för hamnanläggningen och andra hamnskyddsåtgärder.

| — | Att identifiera
  vilken hamnpersonal som bör genomgå bakgrundskontroller och/eller säkerhetsprövning på grund av att de arbetar i högriskområden
  . |
| --- | --- |

—

Att identifiera
  vilken hamnpersonal som bör genomgå bakgrundskontroller och/eller säkerhetsprövning på grund av att de arbetar i högriskområden
  .

| — | Att vid behov dela upp hamnen i områden beroende på sannolikheten för att dess områden eller mindre delar kommer att bli föremål för
  säkerhetstillbud
  . Ett område eller en mindre del skall inte bara bedömas efter sannolikheten för ett angrepp, utan också med hänsyn till hur lämpligt det är för att nå angränsande områden som kan bli mål för ett angrepp. |
| --- | --- |

—

Att vid behov dela upp hamnen i områden beroende på sannolikheten för att dess områden eller mindre delar kommer att bli föremål för
  säkerhetstillbud
  . Ett område eller en mindre del skall inte bara bedömas efter sannolikheten för ett angrepp, utan också med hänsyn till hur lämpligt det är för att nå angränsande områden som kan bli mål för ett angrepp.

| — | Att fastställa riskvariationer, t.ex. beroende på årstider. |
| --- | --- |

—

Att fastställa riskvariationer, t.ex. beroende på årstider.

| — | Att undersöka varje delområdes särart, såsom läge, tillgång, elförsörjning, kommunikationssystem, ägandeförhållanden, användare och andra faktorer av betydelse för hamnskyddet. |
| --- | --- |

—

Att undersöka varje delområdes särart, såsom läge, tillgång, elförsörjning, kommunikationssystem, ägandeförhållanden, användare och andra faktorer av betydelse för hamnskyddet.

| — | Att utarbeta potentiella hotscenarier för
  hamnen. Hela hamnen eller särskilda delar av dess
  infrastruktur, gods, bagage, människor och transportutrustning
  i hamnen
  kan bli ett direkt mål för ett identifierat
  hot
  . |
| --- | --- |

—

Att utarbeta potentiella hotscenarier för
  hamnen. Hela hamnen eller särskilda delar av dess
  infrastruktur, gods, bagage, människor och transportutrustning
  i hamnen
  kan bli ett direkt mål för ett identifierat
  hot
  .

| — | Att fastställa de specifika följderna av ett hotscenario. Följderna kan påverka ett eller flera delområden. Både direkta och indirekta följder bör beaktas. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt risken för personskador. |
| --- | --- |

—

Att fastställa de specifika följderna av ett hotscenario. Följderna kan påverka ett eller flera delområden. Både direkta och indirekta följder bör beaktas. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt risken för personskador.

| — | Att fastställa risken för
  säkerhetstillbudens
  följdeffekter. |
| --- | --- |

—

Att fastställa risken för
  säkerhetstillbudens
  följdeffekter.

| — | Att fastställa varje delområdes sårbarhet. |
| --- | --- |

—

Att fastställa varje delområdes sårbarhet.

| — | Att ta upp alla organisatoriska frågor av betydelse för hamnskyddet som helhet, bland annat vilka myndigheter som har ansvar för skyddsfrågor och vilka bestämmelser och förfaranden som gäller. |
| --- | --- |

—

Att ta upp alla organisatoriska frågor av betydelse för hamnskyddet som helhet, bland annat vilka myndigheter som har ansvar för skyddsfrågor och vilka bestämmelser och förfaranden som gäller.

| — | Att identifiera det övergripande hamnskyddets svaga punkter på det organisatoriska, rättsliga och förfarandemässiga planet. |
| --- | --- |

—

Att identifiera det övergripande hamnskyddets svaga punkter på det organisatoriska, rättsliga och förfarandemässiga planet.

| — | Att fastställa åtgärder, förfaranden och insatser för att minska antalet svaga punkter av avgörande betydelse. Särskilt beaktande bör ges åt nödvändiga kontroller eller begränsningar när det gäller tillgång till hela hamnen eller specifika områden i eller mindre delar av hamnen, inbegripet identifiering av passagerare, anställda eller andra som arbetar i hamnen, besökare och fartygsbesättningar, övervakning av vissa områden eller verksamheter, samt last- och bagagekontroll. Åtgärderna, förfarandena och insatserna bör motsvara den förmodade risken, som kan variera mellan olika mindre delar av en hamn
  . |
| --- | --- |

—

Att fastställa åtgärder, förfaranden och insatser för att minska antalet svaga punkter av avgörande betydelse. Särskilt beaktande bör ges åt nödvändiga kontroller eller begränsningar när det gäller tillgång till hela hamnen eller specifika områden i eller mindre delar av hamnen, inbegripet identifiering av passagerare, anställda eller andra som arbetar i hamnen, besökare och fartygsbesättningar, övervakning av vissa områden eller verksamheter, samt last- och bagagekontroll. Åtgärderna, förfarandena och insatserna bör motsvara den förmodade risken, som kan variera mellan olika mindre delar av en hamn
  .

| — | Att
  fastställa hur åtgärder, förfaranden och insatser skall skärpas vid en höjning av skyddsnivån. |
| --- | --- |

—

Att
  fastställa hur åtgärder, förfaranden och insatser skall skärpas vid en höjning av skyddsnivån.

| — | Att fastställa särskilda krav för hanteringen av kända riskfaktorer, såsom ”misstänkt” last, bagage, oljetank, proviant eller person, paket utan avsändare och kända faror (t.ex. bomber). Kraven bör bygga på en analys av vilka villkor som är önskvärda för undanröjande på plats eller undanröjande efter transport till ett säkert område. |
| --- | --- |

—

Att fastställa särskilda krav för hanteringen av kända riskfaktorer, såsom ”misstänkt” last, bagage, oljetank, proviant eller person, paket utan avsändare och kända faror (t.ex. bomber). Kraven bör bygga på en analys av vilka villkor som är önskvärda för undanröjande på plats eller undanröjande efter transport till ett säkert område.

| — | Att fastställa åtgärder, förfaranden och insatser för att begränsa och lindra följderna. |
| --- | --- |

—

Att fastställa åtgärder, förfaranden och insatser för att begränsa och lindra följderna.

| — | Att undersöka hur uppgifterna kan fördelas så att åtgärderna, förfarandena och insatserna i fråga kan genomföras på ett lämpligt och korrekt sätt. |
| --- | --- |

—

Att undersöka hur uppgifterna kan fördelas så att åtgärderna, förfarandena och insatserna i fråga kan genomföras på ett lämpligt och korrekt sätt.

| — | Att i förekommande fall särskilt beakta kopplingen till andra skyddsplaner (t.ex. skyddsplaner för hamnanläggningar) och andra befintliga skyddsåtgärder. Även kopplingen till andra beredskapsplaner (t.ex. beredskapsplaner för oljeutsläpp, incidenter i hamnen, läkarinsatser, kärnolyckor, osv.) bör beaktas. |
| --- | --- |

—

Att i förekommande fall särskilt beakta kopplingen till andra skyddsplaner (t.ex. skyddsplaner för hamnanläggningar) och andra befintliga skyddsåtgärder. Även kopplingen till andra beredskapsplaner (t.ex. beredskapsplaner för oljeutsläpp, incidenter i hamnen, läkarinsatser, kärnolyckor, osv.) bör beaktas.

| — | Att fastställa kommunikationsbehoven för åtgärdernas och förfarandenas genomförande. |
| --- | --- |

—

Att fastställa kommunikationsbehoven för åtgärdernas och förfarandenas genomförande.

| — | Att särskilt skydda säkerhetskänslig information så att inga uppgifter läcker ut och fastställa vad de direkt inblandade, och vid behov allmänheten, verkligen behöver veta. |
| --- | --- |

—

Att särskilt skydda säkerhetskänslig information så att inga uppgifter läcker ut och fastställa vad de direkt inblandade, och vid behov allmänheten, verkligen behöver veta.

BILAGA II

HAMNSKYDDSPLAN

I hamnskyddsplanen skall skyddsarrangemangen för hamnen fastställas. Den skall bygga på hamnskydds-bedömningens resultat och i detalj beskriva olika åtgärder. Den skall innehålla en kontrollmekanism som vid behov gör det möjligt att vidta lämpliga korrigerande åtgärder.

Hamnskyddsplanen skall omfatta följande:

| — | Fastställande av alla områden av betydelse för hamnskyddet. Beroende på hamnskyddsbedömningens resultat kan åtgärder, förfaranden och insatser variera mellan olika delområden. Vissa delområden kan kräva strängare förebyggande åtgärder än andra. Särskilt beaktande bör ges åt den växelverkan mellan olika delområden som identifierats i hamnskyddsbedömningen. |
| --- | --- |

—

Fastställande av alla områden av betydelse för hamnskyddet. Beroende på hamnskyddsbedömningens resultat kan åtgärder, förfaranden och insatser variera mellan olika delområden. Vissa delområden kan kräva strängare förebyggande åtgärder än andra. Särskilt beaktande bör ges åt den växelverkan mellan olika delområden som identifierats i hamnskyddsbedömningen.

| — | Säkerställande av samordning av skyddsåtgärder för områden med olika skyddsegenskaper. |
| --- | --- |

—

Säkerställande av samordning av skyddsåtgärder för områden med olika skyddsegenskaper.

| — | Fastställande av olika åtgärder för olika mindre delar av hamnen, olika skyddsnivåer och eventuella upplysningar om särskilda förhållanden. |
| --- | --- |

—

Fastställande av olika åtgärder för olika mindre delar av hamnen, olika skyddsnivåer och eventuella upplysningar om särskilda förhållanden.

| — | Fastställande av en organisationsstruktur som underlättar förbättringen av hamnskyddet. |
| --- | --- |

—

Fastställande av en organisationsstruktur som underlättar förbättringen av hamnskyddet.

På grundval av dessa allmänna aspekter skall det i hamnskyddsplanen tilldelas uppgifter och specificeras arbetsplaner på följande områden:

| — | Villkor för tillträde. För vissa mindre delar av hamnen skall dessa villkor bara gälla om skyddsnivåerna överskrider den lägsta tröskeln. Alla krav och trösklar bör tas upp i hamnskyddsplanen. |
| --- | --- |

—

Villkor för tillträde. För vissa mindre delar av hamnen skall dessa villkor bara gälla om skyddsnivåerna överskrider den lägsta tröskeln. Alla krav och trösklar bör tas upp i hamnskyddsplanen.

| — | Krav på identifikations-, bagage- och lastkontroll. Kraven kan också gälla delområden, eventuellt fullt ut. Personer som beträder eller uppehåller sig i ett delområde måste eventuellt genomgå en kontroll. Hamnskyddsplanen skall på lämpligt sätt återspegla resultaten från den hamnskyddsbedömning som använts för att fastställa skyddskraven för varje delområde och varje skyddsnivå. Om det inom ramen för hamnskyddet utfärdas personliga identifikationskort, bör det finnas klara förfaranden för kortens utfärdande, kontroll av kortens användning och kortens återlämnande. I detta sammanhang bör man ta hänsyn till vissa hamnanvändarkategoriers särart och se till att personspecifika åtgärder kan vidtas för att begränsa tillträdeskontrollens negativa följder. När det gäller personkategorier bör man åtminstone skilja mellan sjöfolk,
  tjänstemän, personer
  som regelbundet arbetar i hamnen eller regelbundet besöker den, bofasta i hamnen och personer som bara tillfälligt arbetar i hamnen eller tillfälligt besöker den. |
| --- | --- |

—

Krav på identifikations-, bagage- och lastkontroll. Kraven kan också gälla delområden, eventuellt fullt ut. Personer som beträder eller uppehåller sig i ett delområde måste eventuellt genomgå en kontroll. Hamnskyddsplanen skall på lämpligt sätt återspegla resultaten från den hamnskyddsbedömning som använts för att fastställa skyddskraven för varje delområde och varje skyddsnivå. Om det inom ramen för hamnskyddet utfärdas personliga identifikationskort, bör det finnas klara förfaranden för kortens utfärdande, kontroll av kortens användning och kortens återlämnande. I detta sammanhang bör man ta hänsyn till vissa hamnanvändarkategoriers särart och se till att personspecifika åtgärder kan vidtas för att begränsa tillträdeskontrollens negativa följder. När det gäller personkategorier bör man åtminstone skilja mellan sjöfolk,
  tjänstemän, personer
  som regelbundet arbetar i hamnen eller regelbundet besöker den, bofasta i hamnen och personer som bara tillfälligt arbetar i hamnen eller tillfälligt besöker den.

| — | Kontakt med de myndigheter som ansvarar för last-, bagage- och passagerarkontroll. Vid behov skall planen innehålla föreskrifter om en sammankoppling av dessa myndigheters informations- och klareringssystem, inbegripet eventuella system för klarering före ankomst. |
| --- | --- |

—

Kontakt med de myndigheter som ansvarar för last-, bagage- och passagerarkontroll. Vid behov skall planen innehålla föreskrifter om en sammankoppling av dessa myndigheters informations- och klareringssystem, inbegripet eventuella system för klarering före ankomst.

| — | Förfaranden och åtgärder dels för hantering av misstänkt last, bagage, oljetank, proviant eller person, inbegripet fastställande av ett säkert område, dels för andra riskfaktorer och brott mot säkerheten i hamnen. |
| --- | --- |

—

Förfaranden och åtgärder dels för hantering av misstänkt last, bagage, oljetank, proviant eller person, inbegripet fastställande av ett säkert område, dels för andra riskfaktorer och brott mot säkerheten i hamnen.

| — | Övervakningsbehov för delområden eller verksamheter i delområden. Både själva behovet och eventuella tekniska lösningar skall härledas ur hamnskyddsbedömningen. |
| --- | --- |

—

Övervakningsbehov för delområden eller verksamheter i delområden. Både själva behovet och eventuella tekniska lösningar skall härledas ur hamnskyddsbedömningen.

| — | Skyltar. Områden för vilka särskilda krav gäller avseende tillträde och/eller kontroll måste vara ordentligt skyltade. Kontrollkrav och villkor för tillträde skall ta vederbörlig hänsyn till gällande lagstiftning och praxis. Att verksamhet övervakas måste klart framgå om nationell lagstiftning så kräver. |
| --- | --- |

—

Skyltar. Områden för vilka särskilda krav gäller avseende tillträde och/eller kontroll måste vara ordentligt skyltade. Kontrollkrav och villkor för tillträde skall ta vederbörlig hänsyn till gällande lagstiftning och praxis. Att verksamhet övervakas måste klart framgå om nationell lagstiftning så kräver.

| — | Kommunikation och säkerhetsprövning. All relevant skyddsinformation måste vederbörligen kommuniceras i enlighet med planens normer för säkerhetsprövning. På grund av att vissa upplysningar är känsliga får de bara meddelas dem som behöver vara informerade. Vid behov skall det dock också finnas förfaranden för kommunikation till allmänheten. Normerna för säkerhetsprövningen skall ingå i planen och syfta till att skydda säkerhetskänslig information mot otillåtet röjande. |
| --- | --- |

—

Kommunikation och säkerhetsprövning. All relevant skyddsinformation måste vederbörligen kommuniceras i enlighet med planens normer för säkerhetsprövning. På grund av att vissa upplysningar är känsliga får de bara meddelas dem som behöver vara informerade. Vid behov skall det dock också finnas förfaranden för kommunikation till allmänheten. Normerna för säkerhetsprövningen skall ingå i planen och syfta till att skydda säkerhetskänslig information mot otillåtet röjande.

| — | Rapportering av säkerhetstillbud. För att sörja för en god beredskap bör det i skyddsplanen klart föreskrivas att samtliga säkerhetstillbud skall rapporteras till den hamnskyddsansvarige och/eller den behöriga hamnskyddsmyndigheten. |
| --- | --- |

—

Rapportering av säkerhetstillbud. För att sörja för en god beredskap bör det i skyddsplanen klart föreskrivas att samtliga säkerhetstillbud skall rapporteras till den hamnskyddsansvarige och/eller den behöriga hamnskyddsmyndigheten.

| — | Integration av planen i andra förebyggande planer eller verksamheter. Planen bör särskilt behandla integrationen av planen i annan förebyggande verksamhet eller andra kontrollåtgärder i hamnen. |
| --- | --- |

—

Integration av planen i andra förebyggande planer eller verksamheter. Planen bör särskilt behandla integrationen av planen i annan förebyggande verksamhet eller andra kontrollåtgärder i hamnen.

| — | Integration av planen i andra beredskapsplaner och/eller införlivande av specifika beredskapsrelaterade åtgärder, förfaranden och insatser. I planen bör det i detalj redogöras för samverkan och samordning med andra beredskaps- och katastrofplaner. I förekommande fall bör konflikter lösas och brister avhjälpas. |
| --- | --- |

—

Integration av planen i andra beredskapsplaner och/eller införlivande av specifika beredskapsrelaterade åtgärder, förfaranden och insatser. I planen bör det i detalj redogöras för samverkan och samordning med andra beredskaps- och katastrofplaner. I förekommande fall bör konflikter lösas och brister avhjälpas.

| — | Krav på utbildning och övningar. |
| --- | --- |

—

Krav på utbildning och övningar.

| — | Uppläggning av hamnskyddet i verksamhet och arbetsrutiner. Hamnskyddsplanen skall innehålla detaljerade uppgifter om hur hamnskyddet skall läggas upp, hur uppgifterna skall fördelas och vilka rutiner som skall följas i arbetet. Vid behov skall det i planen också redogöras för samordningen med hamnanläggningars och fartygs sjöfartsskyddsansvariga. I förekommande fall skall planen innehålla en beskrivning av hamnskyddskommitténs uppgifter. |
| --- | --- |

—

Uppläggning av hamnskyddet i verksamhet och arbetsrutiner. Hamnskyddsplanen skall innehålla detaljerade uppgifter om hur hamnskyddet skall läggas upp, hur uppgifterna skall fördelas och vilka rutiner som skall följas i arbetet. Vid behov skall det i planen också redogöras för samordningen med hamnanläggningars och fartygs sjöfartsskyddsansvariga. I förekommande fall skall planen innehålla en beskrivning av hamnskyddskommitténs uppgifter.

| — | Förfaranden för anpassning och uppdatering av hamnskyddsplanen. |
| --- | --- |

—

Förfaranden för anpassning och uppdatering av hamnskyddsplanen.

BILAGA III

GRUNDLÄGGANDE
  KRAV PÅ SKYDDSUTBILDNINGSÖVNINGAR

Minst en gång varje kalenderår, dock med högst 18 månaders mellanrum, bör olika typer av
  utbildnings-övningar

  genomföras, där hamnanläggningens sjöfartsskyddsansvarige och berörda myndigheter i medlemsstaterna och, i förekommande fall, rederiernas och fartygens sjöfartsskyddsansvariga kan delta. Begäran om att sjöfartsskyddsansvariga vid rederier eller på fartyg skall få delta i gemensamma
  utbildningsövningar
  skall göras med hänsyn till sjöfartsskyddet och arbetet ombord. Syftet med sådana
  utbildningsövningar
  skall vara att pröva kommunikation, samordning, resurstillgänglighet och åtgärder. Dessa
  utbildningsövningar
  kan

| 1. | vara fullskaliga eller ”live”, |
| --- | --- |

1.

vara fullskaliga eller ”live”,

| 2. | bestå av simuleringar eller seminarier, eller |
| --- | --- |

2.

bestå av simuleringar eller seminarier, eller

| 3. | kombineras med andra övningar, t.ex. katastrofövningar eller andra övningar som anordnas av hamnstatens myndigheter. |
| --- | --- |

3.

kombineras med andra övningar, t.ex. katastrofövningar eller andra övningar som anordnas av hamnstatens myndigheter.

BILAGA IV

KRAV SOM EN ERKÄND
  SKYDDSORGANISATION
  MÅSTE UPPFYLLA

En erkänd
  skyddsorganisation
  skall kunna uppvisa belägg för

| 1. | expertkunskaper på områden av betydelse för hamnskyddet, |
| --- | --- |

1.

expertkunskaper på områden av betydelse för hamnskyddet,

| 2. | lämpligt kunnande om drift av hamnar, inbegripet kunskap om hamnkonstruktion och hamnanläggningar, |
| --- | --- |

2.

lämpligt kunnande om drift av hamnar, inbegripet kunskap om hamnkonstruktion och hamnanläggningar,

| 3. | lämpliga kunskaper om annan säkerhetsrelevant verksamhet som kan komma att påverka hamnskyddet, |
| --- | --- |

3.

lämpliga kunskaper om annan säkerhetsrelevant verksamhet som kan komma att påverka hamnskyddet,

| 4. | förmåga att bedöma sannolikheten av risker i fråga om hamnskyddet, |
| --- | --- |

4.

förmåga att bedöma sannolikheten av risker i fråga om hamnskyddet,

| 5. | förmåga att upprätthålla och förbättra personalens expertkunskaper när det gäller hamnskydd, |
| --- | --- |

5.

förmåga att upprätthålla och förbättra personalens expertkunskaper när det gäller hamnskydd,

| 6. | förmåga att övervaka sin personals kontinuerliga pålitlighet, |
| --- | --- |

6.

förmåga att övervaka sin personals kontinuerliga pålitlighet,

| 7. | förmåga att upprätthålla lämpliga åtgärder för att förhindra obehörigt röjande av eller obehörig tillgång till säkerhetskänsligt materiel, |
| --- | --- |

7.

förmåga att upprätthålla lämpliga åtgärder för att förhindra obehörigt röjande av eller obehörig tillgång till säkerhetskänsligt materiel,

| 8. | kunskaper om tillämplig nationell lagstiftning och folkrättsliga bestämmelser samt nationella och internationella skyddskrav, |
| --- | --- |

8.

kunskaper om tillämplig nationell lagstiftning och folkrättsliga bestämmelser samt nationella och internationella skyddskrav,

| 9. | kunskaper om aktuella säkerhetshot och hotbilder, |
| --- | --- |

9.

kunskaper om aktuella säkerhetshot och hotbilder,

| 10. | kunnande när det gäller igenkännande och upptäckt av vapen, farliga ämnen och anordningar, |
| --- | --- |

10.

kunnande när det gäller igenkännande och upptäckt av vapen, farliga ämnen och anordningar,

| 11. | kunnande när det gäller igenkännande, på icke-diskriminerande basis, av egenskaper och beteendemönster hos personer som kan misstänkas hota säkerheten, |
| --- | --- |

11.

kunnande när det gäller igenkännande, på icke-diskriminerande basis, av egenskaper och beteendemönster hos personer som kan misstänkas hota säkerheten,

| 12. | kunskaper om teknik som används för att kringgå skyddsåtgärder, |
| --- | --- |

12.

kunskaper om teknik som används för att kringgå skyddsåtgärder,

| 13. | kunskaper om utrustning och system som används för skydd och övervakning samt om begränsningarna hos sådan utrustning och sådana system. |
| --- | --- |

13.

kunskaper om utrustning och system som används för skydd och övervakning samt om begränsningarna hos sådan utrustning och sådana system.

En erkänd
  skyddsorganisation
  som har gjort en hamnskyddsbedömning eller som har sett över en sådan bedömning för en viss hamn får inte utarbeta eller se över någon hamnskyddsplan för samma hamn.

P6_TA(2005)0169

Rättvisa för familjen McCartney

Europaparlamentets resolution om det våld och den kriminalitet som utövas av den självutnämnda irländska republikanska armén (IRA) i Nordirland, i synnerhet mordet på Robert McCartney

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 103.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 103.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Den 30 januari 2005 mördades Robert McCartney från Belfast brutalt av medlemmar av den självutnämnda irländska republikanska armén (IRA) som försökte dölja spåren efter brottet och beordrade alla vittnen att hålla tyst om att IRA:s medlemmar var inblandade. |
| --- | --- |

A.

Den 30 januari 2005 mördades Robert McCartney från Belfast brutalt av medlemmar av den självutnämnda irländska republikanska armén (IRA) som försökte dölja spåren efter brottet och beordrade alla vittnen att hålla tyst om att IRA:s medlemmar var inblandade.

| B. | Robert McCartneys systrar, Catherine McCartney, Paula Arnold, Gemma McMahon, Claire McCartney och Donna Mary McCartney, och hans partner, Bridgeen Karen Hagans, vägrade att acceptera tystnaden och har utmanat IRA på ett modigt och ihärdigt sätt genom att kräva rättvisa för mordet på Robert McCartney. |
| --- | --- |

B.

Robert McCartneys systrar, Catherine McCartney, Paula Arnold, Gemma McMahon, Claire McCartney och Donna Mary McCartney, och hans partner, Bridgeen Karen Hagans, vägrade att acceptera tystnaden och har utmanat IRA på ett modigt och ihärdigt sätt genom att kräva rättvisa för mordet på Robert McCartney.

| C. | Omkring sjuttio vittnen tros ha befunnits i området kring Magennis's Bar strax innan och efter det slagsmål som ledde till Robert McCartneys död. |
| --- | --- |

C.

Omkring sjuttio vittnen tros ha befunnits i området kring Magennis's Bar strax innan och efter det slagsmål som ledde till Robert McCartneys död.

| D. | Då protesterna mot mordet ökade avstängde eller uteslöt IRA och Sinn Féin, IRA:s politiska falang, några medlemmar. |
| --- | --- |

D.

Då protesterna mot mordet ökade avstängde eller uteslöt IRA och Sinn Féin, IRA:s politiska falang, några medlemmar.

| E. | Sinn Féins ledarskap har efterlyst rättvisa men har inte uppmanat dem som är ansvariga för mordet eller dem som var vittne till mordet att samarbeta till fullo och direkt med polisen i Nordirland. |
| --- | --- |

E.

Sinn Féins ledarskap har efterlyst rättvisa men har inte uppmanat dem som är ansvariga för mordet eller dem som var vittne till mordet att samarbeta till fullo och direkt med polisen i Nordirland.

| F. | Den 8 mars 2005 offentliggjorde IRA ett skandalöst uttalande i vilket den sade sig vara villig att skjuta Robert McCartneys mördare. |
| --- | --- |

F.

Den 8 mars 2005 offentliggjorde IRA ett skandalöst uttalande i vilket den sade sig vara villig att skjuta Robert McCartneys mördare.

| G. | De som deltar i de pågående ansträngningarna att säkerställa rättvisa för Robert McCartney har nyligen utsatts för en förtalskampanj i ett försök att avskräcka dem och att undergräva trovärdigheten av de fakta som de anför. |
| --- | --- |

G.

De som deltar i de pågående ansträngningarna att säkerställa rättvisa för Robert McCartney har nyligen utsatts för en förtalskampanj i ett försök att avskräcka dem och att undergräva trovärdigheten av de fakta som de anför.

| H. | Värdefullt arbete har gjorts av EU:s fredfond i Nordirland och av Border Region of Ireland. |
| --- | --- |

H.

Värdefullt arbete har gjorts av EU:s fredfond i Nordirland och av Border Region of Ireland.

| I. | Fred och våld kan inte samexistera i Nordirland. |
| --- | --- |

I.

Fred och våld kan inte samexistera i Nordirland.

| 1. | Europaparlamentet fördömer det våld och den kriminalitet som utövas av den självutnämnda irländska republikanska armén (IRA) i Nordirland, i synnerhet mordet på Robert McCartney. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet fördömer det våld och den kriminalitet som utövas av den självutnämnda irländska republikanska armén (IRA) i Nordirland, i synnerhet mordet på Robert McCartney.

| 2. | Europaparlamentet understryker med eftertryck att Robert McCartneys systrar och partner har rätt till största möjliga stöd i sin kamp efter rättvisa. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet understryker med eftertryck att Robert McCartneys systrar och partner har rätt till största möjliga stöd i sin kamp efter rättvisa.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar Sinn Féins ledarskap att insistera på att de som är ansvariga för mordet på Robert McCartney och de som bevittnat mordet samarbetar direkt med polisen i Nordirland och att de skall gå fria från repressalier från IRA. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar Sinn Féins ledarskap att insistera på att de som är ansvariga för mordet på Robert McCartney och de som bevittnat mordet samarbetar direkt med polisen i Nordirland och att de skall gå fria från repressalier från IRA.

| 4. | Europaparlamentet beklagar den försåtliga förtalskampanjen som syftar till att avskräcka och misskreditera Robert McCartneys systrar och fästmö i deras kamp för rättvisa. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet beklagar den försåtliga förtalskampanjen som syftar till att avskräcka och misskreditera Robert McCartneys systrar och fästmö i deras kamp för rättvisa.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att bistå polis- och åklagarmyndigheten i Nordirland på alla lämpliga sätt i syfte att se till att Robert McCartneys mördare ställs inför rätta. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att bistå polis- och åklagarmyndigheten i Nordirland på alla lämpliga sätt i syfte att se till att Robert McCartneys mördare ställs inför rätta.

| 6. | Om polisen i Nordirland inte är i stånd att väcka åtal i frågan om mordet på Robert McCartney, föreslår Europaparlamentet att Europeiska unionen beviljar finansiellt stöd i enlighet med budgetförordningen för att bidra till de rättegångskostnader familjen McCartney ådrar sig i sin strävan efter rättvisa genom ett civilrättsligt förfarande. |
| --- | --- |

6.

Om polisen i Nordirland inte är i stånd att väcka åtal i frågan om mordet på Robert McCartney, föreslår Europaparlamentet att Europeiska unionen beviljar finansiellt stöd i enlighet med budgetförordningen för att bidra till de rättegångskostnader familjen McCartney ådrar sig i sin strävan efter rättvisa genom ett civilrättsligt förfarande.

| 7. | Europaparlamentet ber i detta sammanhang kommissionen att bevilja ett sådant bidrag från den budgetpost i EU:s allmänna budget som är avsedd för stöd till terroroffer. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet ber i detta sammanhang kommissionen att bevilja ett sådant bidrag från den budgetpost i EU:s allmänna budget som är avsedd för stöd till terroroffer.

| 8. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen samt till medlemsstaternas och anslutnings- och kandidatländernas regeringar och parlament, samt Europarådet. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen samt till medlemsstaternas och anslutnings- och kandidatländernas regeringar och parlament, samt Europarådet.

---

Onsdag 11 maj 2005

| 20.4.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 92/109 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 92/109

---

PROTOKOLL

(2006/C 92 E/03)

SAMMANTRÄDETS GÅNG

ORDFÖRANDESKAP: Ingo FRIEDRICH

Vice talman

1.   Öppnande av sammanträdet

Sammanträdet öppnades kl. 9.05.

2.   Parlamentets sammansättning

De behöriga brittiska myndigheterna hade meddelat att Christopher Huhne och Theresa Villiers hade valts till ledamöter av det brittiska parlamentet.

Eftersom detta uppdrag i enlighet med artikel 7.2 i akten om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet, inte är förenligt med uppdraget som ledamot av Europaparlamentet, fastställde parlamentet på grundval av artikel 4.4 i parlamentets arbetsordning att dessa två platser var vakanta från och med den 11 maj 2005 och informerade den berörda medlemsstaten om detta.

3.   Världsbanken (debatt)

Uttalanden av rådet och kommissionen: Världsbanken

Nicolas Schmit (rådets tjänstgörande ordförande) och Joaquín Almunia (ledamot av kommissionen) gjorde uttalanden.

Talare: Anders Wijkman för PPE-DE-gruppen, Poul Nyrup Rasmussen för PSE-gruppen, Johan Van Hecke för ALDE-gruppen, Monica Frassoni för Verts/ALE-gruppen, Luisa Morgantini för GUE/NGL-gruppen, John Whittaker för IND/DEM-gruppen, Hans-Peter Martin, grupplös, Othmar Karas, Margrietus van den Berg, Ignasi Guardans Cambó, Frithjof Schmidt, Proinsias De Rossa, Nicolas Schmit och Joaquín Almunia.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

4.   Situationen i Kirgizistan och Centralasien (debatt)

Uttalanden av rådet och kommissionen: Situationen i Kirgizistan och Centralasien

Nicolas Schmit (rådets tjänstgörande ordförande) gjorde ett uttalande.

ORDFÖRANDESKAP: Miroslav OUZKÝ

Vice talman

Talare: Albert Jan Maat om datumet för nästa presidentval i Kirgizistan.

Joaquín Almunia (ledamot av kommissionen) gjorde ett uttalande.

Talare: Elmar Brok för PPE-DE-gruppen, Jan Marinus Wiersma för PSE-gruppen, Ona Juknevičienė för ALDE-gruppen, Cem Özdemir för Verts/ALE-gruppen, Jiří Maštálka för GUE/NGL-gruppen, Johannes Blokland för IND/DEM-gruppen, Anna Elzbieta Fotyga för UEN-gruppen, Ryszard Czarnecki, grupplös, Albert Jan Maat, Bernadette Bourzai, Charles Tannock, Genowefa Grabowska, Andreas Mölzer, Alojz Peterle, Panagiotis Beglitis, Ursula Stenzel, Libor Rouček, Jas Gawronski, Péter Olajos, Nicolas Schmit och Joaquín Almunia.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Resolutionsförslag som lagts fram som avslutning på debatten (artikel 103.2 i arbetsordningen):

| — | Adamos Adamou och Vittorio Agnoletto för GUE/NGL-gruppen, om situationen i Kirgizistan och Centralasien (B6-0295/2005), |
| --- | --- |

—

Adamos Adamou och Vittorio Agnoletto för GUE/NGL-gruppen, om situationen i Kirgizistan och Centralasien (B6-0295/2005),

| — | Cem Özdemir och Bart Staes för Verts/ALE-gruppen, om situationen i Kirgizistan och Centralasien (B6-0296/2005), |
| --- | --- |

—

Cem Özdemir och Bart Staes för Verts/ALE-gruppen, om situationen i Kirgizistan och Centralasien (B6-0296/2005),

| — | Ona Juknevičienė och Dirk Sterckx för ALDE-gruppen, om situationen i Kirgizistan och Centralasien (B6-0297/2005), |
| --- | --- |

—

Ona Juknevičienė och Dirk Sterckx för ALDE-gruppen, om situationen i Kirgizistan och Centralasien (B6-0297/2005),

| — | Cristiana Muscardini och Anna Elzbieta Fotyga för UEN-gruppen, om situationen i Kirgizistan och Centralasien (B6-0298/2005), |
| --- | --- |

—

Cristiana Muscardini och Anna Elzbieta Fotyga för UEN-gruppen, om situationen i Kirgizistan och Centralasien (B6-0298/2005),

| — | Bernadette Bourzai för PSE-gruppen, om situationen i Kirgizistan och Centralasien (B6-0299/2005), |
| --- | --- |

—

Bernadette Bourzai för PSE-gruppen, om situationen i Kirgizistan och Centralasien (B6-0299/2005),

| — | Albert Jan Maat för PPE-DE-gruppen, om Kirgizistan och Centralasien (B6-0306/2005). |
| --- | --- |

—

Albert Jan Maat för PPE-DE-gruppen, om Kirgizistan och Centralasien (B6-0306/2005).

Omröstning: punkt 5.4 i protokollet av den 12.5.2005.

(Sammanträdet avbröts kl. 11.10, i avvaktan på omröstningen, och återupptogs kl. 11.30.)

ORDFÖRANDESKAP: Dagmar ROTH-BEHRENDT

Vice talman

5.   Omröstning

Omröstningsresultaten (ändringsförslag, särskilda omröstningar, delade omröstningar etc.) återfinns i bilaga I till protokollet.

5.1   Specialdestinerade livsmedel ***I (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om specialdestinerade livsmedel (kodifierad version) (KOM(2004)0290 – C6-0035/2004 – 2004/0090(COD)) – Utskottet för rättsliga frågor

Föredragande: Giuseppe Gargani (A6-0110/2005).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 1)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2005)0170)

5.2   Utnämning av en ledamot i Europeiska centralbanken * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om rådets rekommendation om utnämning av Lorenzo Bini Smaghi till direktionsledamot iEuropeiska centralbanken (6289/2005 – C6-0054/2005 – 2005/0802(CNS)) – Utskottet för ekonomi och valutafrågor

Föredragande: Pervenche Berès (A6-0094/2005).

(Sluten omröstning – artikel 162.1 i arbetsordningen)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 2)

FÖRSLAG TILL BESLUT

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2005)0171)

5.3   Produktion av potatisstärkelse * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1868/94 om upprättande av ett kvotsystem avseende produktionen av potatisstärkelse (KOM(2004)0772 – C6-0014/2005 – 2004/0269(CNS)) – Utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling

Föredragande: Janusz Wojciechowski (A6-0096/2005).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 3)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG, ÄNDRINGSFÖRSLAG och FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2005)0172)

5.4   Erkännande av yrkeskvalifikationer ***II (omröstning)

Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om erkännande av yrkeskvalifikationer (13781/2/2004 – C6-0008/2005 – 2002/0061 (COD)) – Utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd

Föredragande: Stefano Zappalà (A6-0119/2005).

(Kvalificerad majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 4)

RÅDETS GEMENSAMMA STÅNDPUNKT

Inlägg om omröstningen:

| — | Stefano Zappalà (föredragande) påpekade att tabellen i ändringsförslag 54 skulle infogas i, och inte alltså ersätta, tabell 22 i den gemensamma ståndpunkten. |
| --- | --- |

—

Stefano Zappalà (föredragande) påpekade att tabellen i ändringsförslag 54 skulle infogas i, och inte alltså ersätta, tabell 22 i den gemensamma ståndpunkten.

Förklarades godkänt såsom ändrat av parlamentet (P6_TA(2005)0173)

5.5   Den gemensamma marknadsorganisationen för frukt och grönsaker (omröstning)

Betänkande om förenkling av den gemensamma organisationen av marknaden för frukt och grönsaker (2004/2193(INI)) – Utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling

Föredragande: María Esther Herranz García (A6-0121/2005).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 5)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2005)0174)

5.6   Arbetstidens förläggning ***I (omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2003/88/EG om arbetstidens förläggning i vissa avseenden (KOM(2004)0607 – C6-0122/2004 – 2004/0209(COD)) – Utskottet för sysselsättning och sociala frågor

Föredragande: Alejandro Cercas (A6-0105/2005).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 6)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P6_TA(2005)0175)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P6_TA(2005)0175)

Inlägg om omröstningen:

| — | Mario Borghezio hade föreslagit en muntlig ändring till ändringsförslag 49. |
| --- | --- |

—

Mario Borghezio hade föreslagit en muntlig ändring till ändringsförslag 49.

Talmannen konstaterade att det muntliga ändringsförslaget inte kunde beaktas, eftersom minst 37 ledamöter motsatte sig detta. Det införlivades således inte.

ORDFÖRANDESKAP: Josep BORRELL FONTELLES

Talman

6.   Röstförklaringar

Skriftliga röstförklaringar:

De skriftliga röstförklaringar som ingivits i enlighet med artikel 163.3 i arbetsordningen återfinns i det fullständiga förhandlingsreferatet från sammanträdet.

Muntliga röstförklaringar:

Betänkande Alejandro Cercas – A6-0105/2005

| — | Joseph Muscat, John Attard-Montalto, Carlo Fatuzzo |
| --- | --- |

—

Joseph Muscat, John Attard-Montalto, Carlo Fatuzzo

ORDFÖRANDESKAP: Josep BORRELL FONTELLES

Talman

7.   Rättelser till avgivna röster

Följande ledamöter hade meddelat rättelser till avgivna röster:

Dagmar Roth-Behrendt, som förde ordet under omröstningen, hade meddelat talmannen att hon hade velat rösta som gruppen PSE.

Betänkande Janusz Wojciechowski – A6-0096/2005

| — | resolutionen (i sin helhet)

  ja: Luís Queiró

  nej: Henrik Dam Kristensen |
| --- | --- |

—

resolutionen (i sin helhet)

ja: Luís Queiró

nej: Henrik Dam Kristensen

Betänkande Alejandro Cercas – A6-0105/2005

Doris Pack hade meddelat talmannen att hon inte hade deltagit i de första omröstningarna med namnupprop om detta betänkande.

| — | ändringsförslag 37

  ja: Marie-Noëlle Lienemann

  nej: Bárbara Dührkop Dührkop, Phillip Whitehead |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 37

ja: Marie-Noëlle Lienemann

nej: Bárbara Dührkop Dührkop, Phillip Whitehead

| — | ändringsförslag 7

  nej: Louis Grech |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 7

nej: Louis Grech

| — | ändringsförslag 20

  ja: Pervenche Berès

  nej: Louis Grech |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 20

ja: Pervenche Berès

nej: Louis Grech

| — | ändringsförslag 22

  ja: Anders Wijkman |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 22

ja: Anders Wijkman

| — | ändringsförslag 24

  ja: Marianne Thyssen |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 24

ja: Marianne Thyssen

| — | ändringsförslag 49, första delen

  ja: Luís Queiró |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 49, första delen

ja: Luís Queiró

| — | ändringsförslag 41

  nej: Gerard Batten, Thierry Cornillet |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 41

nej: Gerard Batten, Thierry Cornillet

| — | ändringsförslag 26

  nej: Emanuel Jardim Fernandes |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 26

nej: Emanuel Jardim Fernandes

| — | ändringsförslag 31

  ja: Ian Hudghton |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 31

ja: Ian Hudghton

| — | ändringsförslag 50, första delen

  ja: Gerard Batten |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 50, första delen

ja: Gerard Batten

| — | ändringsförslag 50, andra delen

  ja: Gerard Batten |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 50, andra delen

ja: Gerard Batten

| — | ändringsförslag 27m.d. (art. 22 punkt 1)

  nej: Roberta Angelilli, Louis Grech |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 27m.d. (art. 22 punkt 1)

nej: Roberta Angelilli, Louis Grech

| — | ändringsförslag 27m.d. (art. 22 punkt 1a, led a-c)

  ja: José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra

  nej: Roberta Angelilli, Louis Grech |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 27m.d. (art. 22 punkt 1a, led a-c)

ja: José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra

nej: Roberta Angelilli, Louis Grech

| — | ändringsförslag 27m.d. (art. 22 punkt 1a, led d-f)

  nej: Roberta Angelilli |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 27m.d. (art. 22 punkt 1a, led d-f)

nej: Roberta Angelilli

| — | ändringsförslag 10, första delen

  nej: Al·yn Smith |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 10, första delen

nej: Al·yn Smith

| — | ändringsförslag 10, andra delen

  ja: Roberta Angelilli |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 10, andra delen

ja: Roberta Angelilli

| — | ändringsförslag 29

  nedlagda röster: Gerard Batten |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 29

nedlagda röster: Gerard Batten

| — | ändringsförslag 30

  ja: Gerard Batten |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 30

ja: Gerard Batten

| — | ändringsförslag 52

  ja: Giusto Catania

  nej: Ingeborg Gräßle, Christa Klaß, David Martin, Frédérique Ries, Gilles Savary, Pierre Schapira |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 52

ja: Giusto Catania

nej: Ingeborg Gräßle, Christa Klaß, David Martin, Frédérique Ries, Gilles Savary, Pierre Schapira

| — | ändrat förslag

  nej: Stavros Arnaoutakis, Panagiotis Beglitis, Georgios Karatzaferis, Luisa Morgantini, Nikolaos Sifunakis

  nedlagda röster: Hans-Peter Martin |
| --- | --- |

—

ändrat förslag

nej: Stavros Arnaoutakis, Panagiotis Beglitis, Georgios Karatzaferis, Luisa Morgantini, Nikolaos Sifunakis

nedlagda röster: Hans-Peter Martin

| — | lagstiftningsresolution

  ja: Roberta Angelilli, Sylvia-Yvonne Kaufmann

  nej: Georgios Karatzaferis |
| --- | --- |

—

lagstiftningsresolution

ja: Roberta Angelilli, Sylvia-Yvonne Kaufmann

nej: Georgios Karatzaferis

(Sammanträdet avbröts kl. 12.40 och återupptogs kl. 15.05.)

ORDFÖRANDESKAP: Gérard ONESTA

Vice talman

8.   Högtidligt möte – Luxemburg

Kl. 12.00–12.30 samlades parlamentet till ett högtidligt möte med anledning av besöket från H.K.H. storhertig Henri av Luxemburg.

9.   Justering av protokollet från föregående sammanträde

Bogdan Klich hade låtit meddela att han hade varit närvarande men att hans namn inte förekom på närvarolistan.

Rättelser till avgivna röster:

Sammanträdesdatum: 9.5.2005

Begäran från gruppen IND/DEM om infogande av en muntlig fråga från Nigel Farage till kommissionen (O6-0066/2005) angående ”Kommissionens förfarande för att undvika varje risk för intressekonflikt”:

ja: Jens-Peter Bonde

Sammanträdesdatum: 10.5.2005

Betänkande Jules Maaten – A6-0102/2005

| — | ändringsförslag 44

  ja: Cecilia Malmström |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 44

ja: Cecilia Malmström

Resolution om ”Rättvisa för familjen McCartney” (B6-0281/2005):

| — | punkt 1

  ja: Marcin Libicki, Mogens N.J. Camre |
| --- | --- |

—

punkt 1

ja: Marcin Libicki, Mogens N.J. Camre

| — | resolutionen (i sin helhet)

  ja: Jim Higgins |
| --- | --- |

—

resolutionen (i sin helhet)

ja: Jim Higgins

*

**

Protokollet från föregående sammanträde justerades.

10.   Europas framtid 60 år efter andra världskriget (debatt)

Uttalanden av rådet och kommissionen: Europas framtid 60 år efter andra världskriget

Jean-Claude Juncker (rådets tjänstgörande ordförande) och José Manuel Barroso (kommissionens ordförande) gjorde uttalanden.

Talare: Hans-Gert Poettering för PPE-DE-gruppen, Martin Schulz för PSE-gruppen, Graham Watson för ALDE-gruppen, Daniel Marc Cohn-Bendit för Verts/ALE-gruppen, Francis Wurtz för GUE/NGL-gruppen, Maciej Marian Giertych för IND/DEM-gruppen, och Wojciech Roszkowski för UEN-gruppen.

ORDFÖRANDESKAP: Mario MAURO

Vice talman

Talare: Philip Claeys, grupplös, József Szájer, Józef Pinior, Jan Jerzy Kułakowski, Tatjana Ždanoka, Giusto Catania, Nigel Farage, Ģirts Valdis Kristovskis och Jana Bobošíková.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Resolutionsförslag som lagts fram som avslutning på debatten (artikel 103.2 i arbetsordningen):

| — | Elmar Brok, ordförande för utskottet AFET, om sextioårsdagen av slutet på andra världskriget den 8 maj 1945 (B6-0290/2005). |
| --- | --- |

—

Elmar Brok, ordförande för utskottet AFET, om sextioårsdagen av slutet på andra världskriget den 8 maj 1945 (B6-0290/2005).

Omröstning: punkt 5.5 i protokollet av den 12.5.2005.

11.   Frågestund (frågor till rådet)

Parlamentet behandlade en rad frågor till rådet (B6-0236/2005).

Fråga 1 hade dragits tillbaka.

Fråga 2 (Robert Evans): Universitetslärare i USA.

Nicolas Schmit (rådets tjänstgörande ordförande) besvarade frågan samt en följdfråga från Robert Evans.

Fråga 3 (Bernd Posselt): Minoritetsskyddsbestämmelser i Makedonien och Serbien.

Nicolas Schmit besvarade frågan samt en följdfråga från Bernd Posselt.

Fråga 4 (Chris Davies): Direkt handel med norra Cypern.

Nicolas Schmit besvarade frågan samt en följdfråga från Sarah Ludford (ersättare för frågeställaren).

ORDFÖRANDESKAP: Manuel António dos SANTOS

Vice talman

Fråga 5 bortföll, eftersom frågeställaren var frånvarande.

Fråga 6 (Gay Mitchell): Uppfyllelse av EU-medlemsstaternas biståndsåtaganden.

Nicolas Schmit besvarade frågan samt en följdfråga från Gay Mitchell.

Fråga 7 (David Martin): Mordechai Vanunu.

Nicolas Schmit besvarade frågan samt en följdfråga från David Martin.

Fråga 8 (Panagiotis Beglitis): Kränkning av grekers grundläggande rättigheter i Georgien.

Nicolas Schmit besvarade frågan samt en följdfråga från Panagiotis Beglitis.

Fråga 9 (Claude Moraes): Decennium för integration av romer 2005–2015.

Nicolas Schmit besvarade frågan samt följdfrågor från Claude Moraes och David Martin.

Fråga 10 (Esko Seppänen): Kärnkraftspaketet.

Nicolas Schmit besvarade frågan samt en följdfråga från Jonas Sjöstedt (ersättare för frågeställaren).

Fråga 11 (Rodi Kratsa-Tsagaropoulou): Tidpunkten för när Turkiets nya strafflag skall sättas i kraft senare-lagd.

Nicolas Schmit besvarade frågan samt en följdfråga från Rodi Kratsa-Tsagaropoulou.

Fråga 12 (Dimitrios Papadimoulis): Dödsstraff.

Nicolas Schmit besvarade frågan.

Talare: Adamos Adamou (ersättare för frågeställaren).

Fråga 13 (Doris Pack): Säkrandet av rätten till valdeltagande och lika möjligheter för nationella ungerska minoritetspartier i Rumänien.

Nicolas Schmit besvarade frågan.

Fråga 14 (Diana Wallis): Ratificering av Haagkonventionen av den 19 oktober 1996 om domstols behörighet och erkännande och verkställighet av domar i äktenskapsmål och mål om föräldraansvar.

Nicolas Schmit besvarade frågan.

Talare: Diana Wallis om rådets svar.

Fråga 15 (Ryszard Czarnecki): Budgeten för åren 2004–2007.

Nicolas Schmit besvarade frågan samt en följdfråga från Ryszard Czarnecki.

Fråga 16 (Lidia Joanna Geringer de Oedenberg): Europeiska grupperingar för gränsöverskridande samarbete (EGGS).

Nicolas Schmit besvarade frågan samt en följdfråga från Lidia Joanna Geringer de Oedenberg.

Fråga 17 bortföll, eftersom frågeställaren var frånvarande.

Fråga 18 (Johan Van Hecke): Stöd till valprocessen i Burundi.

Nicolas Schmit besvarade frågan.

Talare: Johan Van Hecke

Fråga 19 (Hans-Peter Martin): Ny ledamotsstadga.

Nicolas Schmit besvarade frågan samt följdfrågor från Hans-Peter Martin, Piia-Noora Kauppi och Anna Hedh.

Fråga 20 (Paulo Casaca): Användning av generell standard i specifikt syfte.

Nicolas Schmit besvarade frågan samt en följdfråga från Paulo Casaca.

Fråga 21 hade dragits tillbaka.

Fråga 22 bortföll, eftersom frågeställaren var frånvarande.

Fråga 23 bortföll, eftersom frågeställaren var frånvarande.

Fråga 24 (Seán Ó Neachtain): Palestina.

Nicolas Schmit besvarade frågan samt följdfrågor från Seán Ó Neachtain och Paul Rübig.

De frågor som på grund av tidsbrist inte hade besvarats skulle erhålla skriftliga svar.

Talare: Brian Crowley, frågeställare för fråga 22, ursäktade sig för att han inte hade varit närvarande då hans fråga togs upp.

Talmannen förklarade frågestunden med frågor till rådet avslutad.

(Sammanträdet avbröts kl. 18.20 och återupptogs kl. 21.05.)

ORDFÖRANDESKAP: Edward McMILLAN-SCOTT

Vice talman

12.   Kommissionens presentation av det preliminära förslaget till allmän budget – Budgetåret 2006

Dalia Grybauskaitė (ledamot av kommissionen) presenterade det preliminära förslaget till allmän budget.

Talare: Giovanni Pittella (föredragande) och Janusz Lewandowski, ordförande för utskottet BUDG.

Talmannen förklarade punkten avslutad.

13.   Budget 2006: Europaparlamentets budgetberäkning(debatt)

Betänkande om beräkning av Europaparlamentets inkomster och utgifter för budgetåret 2006 (2005/2012(BUD)) – Budgetutskottet

Föredragande: Valdis Dombrovskis (A6-0106/2005).

Valdis Dombrovskis redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Markus Ferber för PPE-DE-gruppen, Louis Grech för PSE-gruppen, Kyösti Tapio Virrankoski för ALDE-gruppen, Sergej Kozlík, grupplös, Laima Liucija Andrikienė och Hans-Peter Martin, som uttryckte förbehåll för huruvida bestämmelserna hade följts då detta betänkande togs med i omröstningen för nästa dag, och som preciserade att han inte ansåg att det svar han hade fått från parlamentets talman (punkt 12 i protokollet av den 9.5.2005) innehöll tillräcklig information, Hynek Fajmon, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, Paul Rübig, Janusz Lewandowski (ordförande för utskottet BUDG) om Hans-Peter Martins inlägg och för att klargöra att det omröstningsförfarande som hade följts i utskottet var i enlighet med arbetsordningen, och Hans-Peter Martin om detta inlägg. Talmannen erinrade Hans-Peter Martin om innehållet i talmannens skrivelse och uppmanade honom, om han ännu hade invändningar, att utnyttja sig av de möjligheter som parlamentets arbetsordning erbjuder.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 5.6 i protokollet av den 12.5.2005.

14.   Europeisk avdelning för yttre åtgärder (debatt)

Muntlig fråga ställd av Jo Leinen, för utskottet AFCO, till kommissionen: De institutionella aspekterna av den europeiska avdelningen för yttre åtgärder (B6-0233/2005)

Talare: Bastiaan Belder för IND/DEM-gruppen.

Jo Leinen utvecklade den muntliga frågan.

Margot Wallström (kommissionens vice ordförande) besvarade den muntliga frågan.

Talare: Íñigo Méndez de Vigo för PPE-DE-gruppen, Margrietus van den Berg för PSE-gruppen, Andrew Duff för ALDE-gruppen, Irena Belohorská, grupplös, Elmar Brok, Panagiotis Beglitis, Mirosław Mariusz Piotrowski, James Hugh Allister, Alexander Stubb, Jean-Luc Dehaene, Charles Tannock, Maria da Assunção Esteves, Margot Wallström och Elmar Brok, som ställde en fråga som Margot Wallström besvarade.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 8.19 i protokollet av den 26.5.2005.

15.   Bedömning av utvecklingsagendan från Doha (debatt)

Betänkande om utvärderingen av Doha-rundan efter WTO-överenskommelsen den 1 augusti 2004 (2004/2138(INI)) – Utskottet för internationell handel

Föredragande: Javier Moreno Sánchez (A6-0095/2005).

Javier Moreno Sánchez redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Peter Mandelson (ledamot av kommissionen).

Talare: Maria Martens (föredragande av yttrande från utskottet DEVE), Joseph Daul Föredragande: av yttrande från utskottet AGRI), Georgios Papastamkos för PPE-DE-gruppen, Erika Mann för PSE-gruppen, Johan Van Hecke för ALDE-gruppen, Caroline Lucas för Verts/ALE-gruppen, Vittorio Agnoletto för GUE/NGL-gruppen, Seán Ó Neachtain för UEN-gruppen, Daniel Caspary för PPE-DE-gruppen, Kader Arif, Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf, Helmuth Markov, Paul Rübig, Katerina Batzeli, Antolín Sánchez Presedo, Saïd El Khadraoui, Peter Mandelson och Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf, för att klargöra sitt inlägg.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 5.7 i protokollet av den 12.5.2005.

16.   Föredragningslista för nästa sammanträde

Föredragningslistan för nästa sammanträde fastställdes (”Föredragningslista” PE 357.268/OJJE).

17.   Avslutande av sammanträdet

Sammanträdet avslutades kl. 00.10.

Julian Priestley

Generalsekreterare

Manuel António dos Santos

Vice talman

---

NÄRVAROLISTA

Följande skrev under:

Adamou, Adwent, Agnoletto, Albertini, Allister, Alvaro, Andersson, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Angelilli, Antoniozzi, Arif, Arnaoutakis, Ashworth, Atkins, Attard-Montalto, Attwooll, Aubert, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Baco, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey Beer, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Bennahmias, Beňová, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Berman, Bertinotti, Bielan, Birutis, Blokland, Bobošíková, Böge, Bösch, Bonde, Bonino, Bono, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bozkurt, Bradbourn, Mihael Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, Brok, Brunetta, Budreikaitė, van Buitenen, Buitenweg, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Busquin, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Carlotti, Carlshamre, Carnero González, Carollo, Casa, Casaca, Cashman, Caspary Castex, del Castillo Vera, Catania, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Cesa, Chatzimarkakis, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Cirino Pomicino, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey Cornillet, Correia, Costa, Cottigny Coveney Cramer, Crowley Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, D'Alema, Daul, Davies, de Brún, Degutis, Dehaene, De Keyser, Del Turco, Demetriou, De Michelis, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Didžiokas, Díez González, Dimitrakopoulos, Dionisi, Di Pietro, Dobolyi, Dombrovskis, Doorn, Douay Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Dührkop Dührkop, Duff, Duin, Duka-Zólyomi, Duquesne, Ebner, El Khadraoui, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Jillian Evans, Jonathan Evans, Robert Evans, Fajmon, Falbr, Farage, Fatuzzo, Fava, Fazakas, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Anne Ferreira, Figueiredo, Fjellner, Flasarová, Flautre, Florenz, Foglietta, Fontaine, Ford, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Freitas, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gebhardt, Gentvilas, Geringer de Oedenberg, Gibault, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomolka, Goudin, Genowefa Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, de Grandes Pascual, Grech, Griesbeck, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Grosch, Grossetête, Gruber, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Guidoni, Gurmai, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Hänsch, Hall, Hammerstein Mintz, Hamon, Handzlik, Hannan, Harbour, Harkin, Harms, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Hennis-Plasschaert, Herczog, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Hortefeux, Hudacký, Hudghton, Hughes, Huhne, Hutchinson, Ibrisagic, Il·ves, in 't Veld, Isler Béguin, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jöns, Jørgensen, Jonckheer, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Jelko Kacin, Kaczmarek, Kallenbach, Kamiński, Karas, Karatzaferis, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Kauppi, Tunne Kelam, Kindermann, Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Klinz, Knapman, Koch, Kohlíček, Konrad, Korhola, Kósáné Kovács, Koterec, Kozlík, Krahmer, Krarup, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Lambsdorff, Landsbergis, Lang, Langen, Langendries, Laperrouze, La Russa, Laschet, Lax, Lechner, Le Foll, Lehideux, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Jean-Marie Le Pen, Marine Le Pen, Fernand Le Rachinel, Letta, Janusz Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Lienemann, Liese, Liotard, Locatelli, López-Istúriz White, Louis, Lucas, Ludford, Lulling, Lundgren, Maat, Maaten, McAvan, McCarthy McDonald, McGuinness, McMillan-Scott, Madeira, Malmström, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Manolakou, Markov, Marques, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Masip Hidalgo, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Matsis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Méndez de Vigo, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Mohácsi, Montoro Romero, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Morgantini, Morillon, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscardini, Muscat, Musotto, Mussolini, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Navarro, Newton Dunn, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Öger, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Őry Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Pafilis, Borut Pahor, Paleckis, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Panzeri, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patrie, Peillon, Pęk, Alojz Peterle, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Pirilli, Piskorski, Pistelli, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Poignant, Polfer, Poli Bortone, Pomés Ruiz, Portas, Posselt, Prets, Prodi, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Ransdorf Rapkay Rasmussen, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Ribeiro e Castro, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rocard, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Saïfi, Sakalas, Salafranca Sánchez-Neyra, Salinas García, Salvini, Samaras, Samuelsen, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Saryusz-Wolski, Savary Savi, Sbarbati, Schapira, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Schmidt, Ingo Schmitt, Pál Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schulz, Schuth, Schwab, Seeber, Seeberg, Segelström, Seppänen, Siekierski, Sifunakis, Silva Peneda, Sinnott, Siwiec, Sjöstedt, Skinner, Škottová, Smith, Sommer, Sonik, Sornosa Martínez, Spautz, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Stenzel, Sterckx, Stevenson, Stihler, Stockmann, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Svensson, Swoboda, Szájer, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tannock, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Titford, Titley Toia, Tomczak, Toubon, Toussas, Trakatellis, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Valenciano Martínez-Orozco, Vanhecke, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vaugrenard, Ventre, Verges, Vergnaud, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Wallis, Walter, Watson, Henri Weber, Manfred Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Whitehead, Whittaker, Wieland, Wiersma, Wierzejski, Wijkman, Wise, von Wogau, Wohlin, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Wurtz, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Ždanoka, Železný, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka

---

BILAGA I

OMRÖSTNINGSRESULTAT

Förkortningar och symboler

| + | antogs |
| --- | --- |
| — | förkastades |
| ↓ | bortföll |
| T | drogs tillbaka |
| ONU (..., ... ‚ ...) | omröstning med namnupprop (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster) |
| EO (..., ..., ...) | elektronisk omröstning (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster) |
| delad | delad omröstning |
| särsk. | särskild omröstning |
| ÄF | ändringsförslag |
| komp. | kompromissändringsförslag |
| m.d. | motsvarande del |
| S | ändringsförslag om strykning |
| = | identiska ändringsförslag |
| res. | resolutionsförslag |
| gem. res. | gemensamt resolutionsförslag |
| sluten | sluten omröstning |

+

antogs

—

förkastades

↓

bortföll

T

drogs tillbaka

ONU (..., ... ‚ ...)

omröstning med namnupprop (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster)

EO (..., ..., ...)

elektronisk omröstning (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster)

delad

delad omröstning

särsk.

särskild omröstning

ÄF

ändringsförslag

komp.

kompromissändringsförslag

m.d.

motsvarande del

S

ändringsförslag om strykning

=

identiska ändringsförslag

res.

resolutionsförslag

gem. res.

gemensamt resolutionsförslag

sluten

sluten omröstning

1.   Specialdestinerade livsmedel ***I

Betänkande:· Giuseppe GARGANI (A6-0110/2005)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| en enda omröstning | ONU | + | 421, 21, 7 |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

en enda omröstning

ONU

+

421, 21, 7

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE: slutomröstning

2.   Utnämning av en ledamot i Europeiska centralbanken *

Betänkande:· Pervenche BÉRÈS (A6-0094/2005)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| en enda omröstning | | + | 410, 88, 40 |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

en enda omröstning

+

410, 88, 40

Sluten omröstning har förrättats i enlighet med artikel 162.1 i arbetsordningen.

3.   Produktion av potatisstärkelse *

Betänkande: Janusz WOJCIECHOWSKI (A6-0096/2005)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| en enda omröstning | ONU | + | 546, 23, 9 |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

en enda omröstning

ONU

+

546, 23, 9

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE: slutomröstning

IND/DEM: slutomröstning

4.   Erkännande av yrkeskvalifikationer ***II

Andrabehandlingsrekommendation: Stefano ZAPPALÀ (A6-0119/2005)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Block 1 | 2
  5
  7
  10
  12–13
  26–29
  31
  - | utskottet | | + | |
| 33–55 | PPE-DE, PSE, ALDE och Verts/ALE |
| Block 2 | 1
  3–4
  6
  8–9
  14–25
  32 | utskottet | | ↓ | |
| Andra ändringsförslag från det ansvariga utskottet – särskild omröstning | 11 | utskottet | | — | |
| 30 | utskottet | | — | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

Block 1

2

5

7

10

12–13

26–29

31

+

utskottet

+

33–55

PPE-DE, PSE, ALDE och Verts/ALE

Block 2

1

3–4

6

8–9

14–25

32

utskottet

↓

Andra ändringsförslag från det ansvariga utskottet – särskild omröstning

11

utskottet

—

30

utskottet

—

5.   Den gemensamma marknadsorganisationen för frukt och grönsaker

Betänkande: Marìa Esther HERRANZ GARCÌA (A6-0121/2005)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| före punkt 1 | 1 | PPE-DE | | + | |
| punkt 3 | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 7 | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 8 | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 59 | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

före punkt 1

1

PPE-DE

+

punkt 3

punkt

originaltexten

särsk.

+

punkt 7

punkt

originaltexten

särsk.

+

punkt 8

punkt

originaltexten

särsk.

+

punkt 59

punkt

originaltexten

särsk.

+

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

Begäran om särskild omröstning

ALDE: punkterna 3, 7, 8, 59

6.   Arbetstidens förläggning ***I

Betänkande: Alejandro CERCAS (A6-0105/2005)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Förslag till direktiv |
| Förslag att förkasta kommissionens förslag | 37 | GUE/NGL | ONU | — | 82, 531, 29 |
| Ändringsförsla·g från det ansvariga utskottet – särskild omröstning | 1 | utskottet | särsk. | + | |
| 2 | utskottet | särsk. | + | |
| 3 | utskottet | särsk. | + | |
| 4 | utskottet | särsk./EO | + | 339, 298, 11 |
| 5 | utskottet | särsk. | + | |
| 6 | utskottet | särsk. | + | |
| 7 | utskottet | ONU | + | 373, 268, 13 |
| 8 | utskottet | särsk./EO | + | 395, 241, 12 |
| 11 | utskottet | särsk./EO | + | 433, 191, 24 |
| 12 | utskottet | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 3/EO | + | 366, 273, 9 |
| 15 | utskottet | särsk. | + | |
| 17 | utskottet | särsk. | + | |
| 20 | utskottet | ONU | + | 378, 262, 15 |
| 22 | utskottet | ONU | + | 439, 201, 7 |
| 23 | utskottet | särsk. | + | |
| 24 | utskottet | särsk./EV | + | 406, 237, 4 |
| 25 | utskottet | särsk. | + | |
| Artikel 1 | 49 | Mann m.fl. | delad/ONU | | |
| 1 | — | 306, 308, 10 |
| 2 | ↓ | |
| 3 | ↓ | |
| 4 | ↓ | |
| Artikel 2, före punkt 1 | 38 | GUE/NGL | | — | |
| Artikel 2, punkt 1 | 39 | GUE/NGL | ONU | — | 78, 564, 15 |
| 9 | utskottet | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| efter artikel 2 | 40 | GUE/NGL | ONU | — | 69, 572, 16 |
| 45 | Verts/ALE | | — | |
| 46 | Verts/ALE | | — | |
| 10 | utskottet | delad ONU | | |
| 1 | + | 381, 262, 10 |
| 2 | + | 334, 312, 11 |
| 51 | PPE-DE | | T | |
| 30 | PPE-DE | ONU | ↓ | |
| 29 | PPE-DE | ONU | ↓ | |
| Artikel 6 | 41 | GUE/NGL | ONU | — | 105, 536, 12 |
| Artikel 16, led b | 26 | PPE-DE | EO | — | 261, 363, 18 |
| 36 | ALDE | | — | |
| 13 | utskottet | | + | |
| Artikel 17, punkt 1 | 31 | PPE-DE | ONU | — | 277, 361, 20 |
| 14 | utskottet | | + | |
| Artikel 17, punkt 2 | 47 | Verts/ALE | | — | |
| 42 | GUE/NGL | | — | |
| 28 | PPE-DE | | — | |
| 16 | utskottet | | + | |
| Artikel 17, punkt 3 | 50 | MANN m.fl. | delad ONU | | |
| 1 | — | 300, 334, 24 |
| 2 | ↓ | |
| Artikel 18, stycke 3 | 48 | Verts/ALE | | — | |
| 33 | PPE-DE | | — | |
| 18 | utskottet | | + | |
| Artikel 19 | 43 | GUE/NGL | ONU | — | 96, 549, 15 |
| 19 | utskottet | | + | |
| 32 | PPE-DE | | ↓ | |
| Artikel 22, punkt 1 | 34 | ALDE | | — | |
| 27m.d. | PPE-DE | ONU | — | 269, 367, 22 |
| Artikel 22, punkt 1a, led a–c | 35 | ALDE | | — | |
| Artikel 22, punkt 1a, led a–c | 27m.d. | PPE-DE | ONU | — | 270, 360, 23 |
| 21m.d. | utskottet | ONU | + | 335, 281, 39 |
| Artikel 22, punkt 1a, led d–f | 27m.d. | PPE-DE | ONU | — | 221, 408, 22 |
| Artikel 22, efter punkt 3 | 44 | GUE/NGL | | — | |
| omröstning: ändrat förslag | ONU | + | 345, 264, 43 |
| Förslag till lagstiftningsresolution |
| efter punkt 1 | 52 | GUE/NGL | ONU | — | 93, 520, 21 |
| omröstning: lagstiftningsresolution | ONU | + | 355, 272, 31 |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

Förslag till direktiv

Förslag att förkasta kommissionens förslag

37

GUE/NGL

ONU

—

82, 531, 29

Ändringsförsla·g från det ansvariga utskottet – särskild omröstning

1

utskottet

särsk.

+

2

utskottet

särsk.

+

3

utskottet

särsk.

+

4

utskottet

särsk./EO

+

339, 298, 11

5

utskottet

särsk.

+

6

utskottet

särsk.

+

7

utskottet

ONU

+

373, 268, 13

8

utskottet

särsk./EO

+

395, 241, 12

11

utskottet

särsk./EO

+

433, 191, 24

12

utskottet

delad

1

+

2

+

3/EO

+

366, 273, 9

15

utskottet

särsk.

+

17

utskottet

särsk.

+

20

utskottet

ONU

+

378, 262, 15

22

utskottet

ONU

+

439, 201, 7

23

utskottet

särsk.

+

24

utskottet

särsk./EV

+

406, 237, 4

25

utskottet

särsk.

+

Artikel 1

49

Mann m.fl.

delad/ONU

1

—

306, 308, 10

2

↓

3

↓

4

↓

Artikel 2, före punkt 1

38

GUE/NGL

—

Artikel 2, punkt 1

39

GUE/NGL

ONU

—

78, 564, 15

9

utskottet

delad

1

+

2

+

efter artikel 2

40

GUE/NGL

ONU

—

69, 572, 16

45

Verts/ALE

—

46

Verts/ALE

—

10

utskottet

delad ONU

1

+

381, 262, 10

2

+

334, 312, 11

51

PPE-DE

T

30

PPE-DE

ONU

↓

29

PPE-DE

ONU

↓

Artikel 6

41

GUE/NGL

ONU

—

105, 536, 12

Artikel 16, led b

26

PPE-DE

EO

—

261, 363, 18

36

ALDE

—

13

utskottet

+

Artikel 17, punkt 1

31

PPE-DE

ONU

—

277, 361, 20

14

utskottet

+

Artikel 17, punkt 2

47

Verts/ALE

—

42

GUE/NGL

—

28

PPE-DE

—

16

utskottet

+

Artikel 17, punkt 3

50

MANN m.fl.

delad ONU

1

—

300, 334, 24

2

↓

Artikel 18, stycke 3

48

Verts/ALE

—

33

PPE-DE

—

18

utskottet

+

Artikel 19

43

GUE/NGL

ONU

—

96, 549, 15

19

utskottet

+

32

PPE-DE

↓

Artikel 22, punkt 1

34

ALDE

—

27m.d.

PPE-DE

ONU

—

269, 367, 22

Artikel 22, punkt 1a, led a–c

35

ALDE

—

Artikel 22, punkt 1a, led a–c

27m.d.

PPE-DE

ONU

—

270, 360, 23

21m.d.

utskottet

ONU

+

335, 281, 39

Artikel 22, punkt 1a, led d–f

27m.d.

PPE-DE

ONU

—

221, 408, 22

Artikel 22, efter punkt 3

44

GUE/NGL

—

omröstning: ändrat förslag

ONU

+

345, 264, 43

Förslag till lagstiftningsresolution

efter punkt 1

52

GUE/NGL

ONU

—

93, 520, 21

omröstning: lagstiftningsresolution

ONU

+

355, 272, 31

Begäran om omröstning med namnupprop

IND/DEM: ändrat förslag och slutomröstning

REUL m.fl. äf 7, 20, 21, 22, 27, 29, 30, 31, 10, 49, 50, slutomröstning (lagstiftningsresolution)

GUE/NGL: äf 37, 39, 40, 41, 43, 52

PSE: ändrat förslag

Begäran om särskild omröstning

REUL m.fl.: samtliga ändringsförslag

ALDE: äf 3, 4, 6, 7, 8, 12, 20

Begäran om delad omröstning

PSE

äf 49

Första delen: 1. I artikel 1 skall följande punkt 4a läggas till: ”4a. Detta direktiv skall inte tilllämpas på”

Andra delen:”hot- och terrorbekämpning”

Tredje delen:”brandförsvar, brandförsvar på flygplatser”

Fjärde delen:”civilförsvar samt offentlig säkerhet och ordning”

äf 50

Första delen:”ca) Punkt 3, led c skall lyda som följer: ’(ii) press, radio, television, filmproduktion, post- och telekommunikation, ambulans, offentligt och privat brand- och civilförsvar’”

Andra delen:”samt hot- och terrorbekämpning”

äf 9

Första delen:”1a. ’jourtid’: all tid då ... i den berörda medlemsstaten”

Andra delen:”1b. ’inaktiv del av jourtid’ ... i den berörda medlemsstaten”

äf 10

Första delen:”Hela jourtiden ... skall betraktas som arbetstid”

Andra delen:”Genom kollektivavtal eller andra ... arbetstagarnas hälsa och säkerhet iakttas”

ALDE

äf 12

Första delen: Hela texten utom orden ”i god tid” och ”Arbetsgivaren får avstå ... till fördelarna för arbetstagaren”

Andra delen:”i god tid”

Tredje delen:”Arbetsgivaren får avstå ... till fördelarna för arbetstagaren”

---

BILAGA II

RESULTAT AV OMRÖSTNINGARNA MED NAMNUPPROP

1.   Betänkande Gargani A6-0110/2005

Ja-röster: 421

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Birutis, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Cocilovo, Degutis, Deprez, Drčar Murko, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Pistelli, Polfer, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Väyrynen, Van Hecke, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Borghezio, Goudin, Lundgren, Salvini, Sinnott, Speroni, Wohlin

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Kozlík, Martin Hans-Peter, Mölzer, Resetarits, Romagnoli, Rutowicz, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Becsey Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Casa, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duka-Zólyomi, Ebner, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Graça Moura, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Harbour, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pálfi, Papastamkos, Peterle, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ribeiro e Castro, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wojciechowski, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Badía i Cutchet, Batzeli, Beňová, van den Berg, Berger, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Cottigny DAlema, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jørgensen, Kindermann, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Liberadzki, McAvan, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Mikko, Morgan, Muscat, Napoletano, Paasilinna, Panzeri, Piecyk, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay Reynaud, Riera Madurell, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Santoro, dos Santos, Savary Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Swoboda, Tabajdi, Van Lancker, Vincenzi, Wiersma

UEN: Angelilli, Aylward, Camre, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański

Verts/ALE: Auken, Beer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Graefe zu Baringdorf Harms, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Smith, Staes, Trüpel, Turmes

Nej-röster: 21

IND/DEM: Adwent, Batten, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Mote

PPE-DE: Podkański

Verts/ALE: Schlyter

Nedlagda röster: 7

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

NI: Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Schenardi

2.   Betänkande Bérès A6-0094/2005

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Birutis, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Cocilovo, Costa, Degutis, Deprez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Pannella, Pistelli, Polfer, Ries, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Kozlík, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Resetarits, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley Becsey Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Casa, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Graça Moura, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Badía i Cutchet, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Mikko, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Savary Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Titley Tzampazi, Van Lancker, Vincenzi, Weiler, Westlund, Wiersma, Wynn, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Camre, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, van Buitenen, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

3.   Betänkande Wojciechowski A6-0096/2005

Ja-röster: 546

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Costa, Degutis, Deprez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Sjöstedt, Strož, Svensson, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Kozlík, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Resetarits, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley Becsey Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Graça Moura, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry Ouzký, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, Berger, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Corbett, Corbey Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Panzeri, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Savary Schapira, Scheele, Schulz, Siwiec, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Titley Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 23

IND/DEM: Batten, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Lundgren, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise, Wohlin

NI: Mote

PSE: Andersson, van den Berg, Christensen, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Jørgensen, Rasmussen, Segelström, Westlund

UEN: Camre

Nedlagda röster: 9

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

IND/DEM: Borghezio, Salvini, Speroni

NI: Allister

PPE-DE: Demetriou, Landsbergis

Verts/ALE: van Buitenen

4.   Betänkande Cercas A6-0105/2005

Ja-röster: 82

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde

NI: Allister, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Callanan, Dimitrakopoulos, Gklavakis, Hannan, Hatzidakis, Kratsa-Tsagaropoulou, Matsis, Mavrommatis, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Samaras, Trakatellis, Vakalis, Varvitsiotis

PSE: Arnaoutakis, Attard-Montalto, Berès, Bono, Bourzai, Carlotti, Castex, De Keyser, Fazakas, Ferreira Anne, Hamon, Hazan, Hutchinson, Laignel, Le Foll, Matsouka, Moscovici, Reynaud, Roure, Weber Henri, Whitehead

Nej-röster: 531

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Degutis, Deprez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Borghezio, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, Whittaker, Wise, Železný

NI: Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Kozlík, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley Becsey Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Carollo, Casa, Caspary Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry Ouzký, Pálfi, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy Sudre, Sumberg, Surján, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey Correia, Cottigny, D'Alema, De Rossa, Díez González, Dobolyi, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fernandes, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay Rasmussen, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Rouček, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 29

IND/DEM: Adwent, Chruszcz, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski, Wohlin

NI: Czarnecki Ryszard, Mote, Resetarits

PPE-DE: de Grandes Pascual, Helmer

PSE: Arif, De Vits, Douay Fruteau, Lambrinidis, Peillon, Savary Schapira

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen, Schlyter

5.   Betänkande Cercas A6-0105/2005

Ja-röster: 373

ALDE: Beaupuy Bourlanges, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Deprez, Di Pietro, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Jäätteenmäki, Kułakowski, Laperrouze, Lehideux, Letta, Morillon, Ortuondo Larrea, Pistelli, Toia

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Sinnott

NI: Belohorská, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Resetarits, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Bachelot-Narquin, Bauer, Becsey Belet, Brepoels, Brok, Cesa, Coelho, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gál, Gala, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Karas, Klamt, Klaß, Kratsa-Tsagaropoulou, Kuźmiuk, Lamassoure, Langendries, Liese, Lulling, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mavrommatis, Méndez de Vigo, Mikolášik, van Nistelrooij, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pinheiro, Pomés Ruiz, Saïfi, Samaras, Schierhuber, Schmitt Pál, Schöpflin, Silva Peneda, Sommer, Spautz, Sudre, Surján, Szájer, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vlasto, Wortmann-Kool, Záborská

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey Correia, Cottigny DAlema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Kristovskis

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 268

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bonino, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Degutis, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Gentvilas, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Lambsdorff, Lax, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Van Hecke, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Adwent, Batten, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Mote

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Beazley Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coveney Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fjellner, Florenz, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Goepel, Gomolka, de Grandes Pascual, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Hannan, Harbour, Helmer, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Landsbergis, Langen, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, Novak, Olbrycht, Ouzký, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Škottová, Sonik, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy Sumberg, Tajani, Tannock, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Attard-Montalto, Krehl, Muscat

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Hudghton, Smith

Nedlagda röster: 13

ALDE: Attwooll, Wallis

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Salvini, Speroni

NI: Dillen, Martin Hans-Peter, Romagnoli, Vanhecke

PPE-DE: Brejc

PSE: Sifunakis

Verts/ALE: van Buitenen

6.   Betänkande Cercas A6-0105/2005

Ja-röster: 378

ALDE: Alvaro, Beaupuy, Bourlanges, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Deprez, Di Pietro, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Jäätteenmäki, Kułakowski, Laperrouze, Lehideux, Letta, Morillon, Ortuondo Larrea, Pistelli, Polfer, Schuth, Toia

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Sinnott

NI: Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Resetarits, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Bachelot-Narquin, Bauer, Becsey Belet, Brejc, Brepoels, Brok, Cesa, Coelho, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dionisi, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gál, Gaľa, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Karas, Klamt, Klaß, Kratsa-Tsagaropoulou, Kuźmiuk, Lamassoure, Langendries, Liese, Lulling, Maat, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Matsis, Mavrommatis, Méndez de Vigo, Mikolášik, van Nistelrooij, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pinheiro, Saïfi, Samaras, Schierhuber, Schmitt Pál, Schöpflin, Seeber, Silva Peneda, Sommer, Spautz, Sudre, Surján, Szájer, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vlasto, Záborská

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey Correia, Cottigny DAlema, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Il·ves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Savary Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Camre, Krasts, Ryan

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 262

ALDE: Andrejevs, Andria, Birutis, Bonino, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Degutis, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Gentvilas, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Lambsdorff, Lax, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Van Hecke, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Adwent, Batten, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Mote

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Beazley, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coveney Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fjellner, Florenz, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Hannan, Harbour, Helmer, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Landsbergis, Langen, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, McGuinness, McMillan-Scott, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, Novak, Olbrycht, Ouzký, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeberg, Siekierski, Škottová, Sonik, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sumberg, Tajani, Tannock, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Golik, Grabowska, Krehl, Muscat, Siwiec

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Didžiokas, Janowski, Kamiński, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Hudghton, Smith

Nedlagda röster: 15

ALDE: Attwooll, Wallis

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Salvini, Speroni

NI: Claeys, Dillen, Martin Hans-Peter, Vanhecke

PSE: Attard-Montalto, De Vits, Grech

UEN: Fotyga

Verts/ALE: van Buitenen

7.   Betänkande Cercas A6-0105/2005

Ja-röster: 439

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Degutis, Deprez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Takkula, Toia, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wierzejski

NI: Belohorská, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Resetarits, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Bachelot-Narquin, Bauer, Becsey Belet, Brejc, Brok, Cesa, Coelho, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dionisi, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gál, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Graça Moura, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hatzidakis, Karas, Klamt, Klaß, Kratsa-Tsagaropoulou, Kuźmiuk, Lamassoure, Langendries, Lulling, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mavrommatis, Méndez de Vigo, Mikolášik, van Nistelrooij, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pinheiro, Saïfi, Samaras, Schierhuber, Schmitt Pál, Schöpflin, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Spautz, Sudre, Surján, Szájer, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vlasto, Záborská

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey Correia, Cottigny DAlema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Savary Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 201

ALDE: Szent-Iványi

IND/DEM: Batten, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Lundgren, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise, Wohlin

NI: Allister, Bobošíková

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Beazley Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coveney Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fjellner, Florenz, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Hannan, Harbour, Helmer, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Landsbergis, Langen, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, McGuinness, McMillan-Scott, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, Novak, Olbrycht, Ouzký, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeberg, Škottová, Sonik, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sumberg, Tajani, Tannock, Thyssen, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Grech, Krehl, Muscat

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Nedlagda röster: 7

IND/DEM: Borghezio, Salvini, Železný

NI: Mote

PSE: Attard-Montalto

UEN: Fotyga

Verts/ALE: van Buitenen

8.   Betänkande Cercas A6-0105/2005

Ja-röster: 306

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Degutis, Deprez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Kaufmann

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Clark, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Belohorská, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Beazley Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coveney Deß, Deva, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Elles, Esteves, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gaľa, Gargani, Gawronski, Goepel, Gomolka, Gräßle, Handzlik, Hannan, Harbour, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Landsbergis, Langen, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Mitchell, Musotto, Niebler, Novak, Olajos, Olbrycht, Ouzký, Pálfi, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Piskorski, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Rack, Radwan, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Stenzel, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tajani, Tannock, Toubon, Ulmer, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Bullmann, Grech, Hänsch, Jöns, Krehl, Kuhne, Muscat, Rosati, Rothe, Skinner, Stockmann, Thomsen, Walter, Weiler

UEN: Berlato, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Pirilli, Zīle

Verts/ALE: Hudghton, Smith

Nej-röster: 308

ALDE: Jäätteenmäki

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Toussas, Wagenknecht, Wurtz

NI: Bobošíková, De Michelis, Resetarits

PPE-DE: Bachelot-Narquin, Bauer, Becsey, Belet, Brepoels, Cesa, Coelho, Daul, Dehaene, Descamps, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Ebner, Eurlings, Fatuzzo, Fontaine, Freitas, Gál, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Graça Moura, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Hatzidakis, Itälä, Kauppi, Kratsa-Tsagaropoulou, Kuźmiuk, Lamassoure, Langendries, López-Istúriz White, Martens, Mathieu, Mavrommatis, Méndez de Vigo, Mikolášik, Montoro Romero, van Nistelrooij, Oomen-Ruijten, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pinheiro, Pleštinská, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Schmitt Pál, Schöpflin, Silva Peneda, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Thyssen, Trakatellis, Vakalis, Varvitsiotis, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Záborská

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey Correia, Cottigny DAlema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Savary Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Titley Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Poli Bortone, Szymański

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 18

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Remek, Zimmer

NI: Mote, Rutowicz

PSE: Attard-Montalto

UEN: Aylward, Bielan, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Libicki, Ó Neachtain, Roszkowski, Ryan, Vaidere

Verts/ALE: van Buitenen

9.   Betänkande Cercas A6-0105/2005

Ja-röster: 78

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Sinnott

NI: Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Deß, Dimitrakopoulos, Gklavakis, Hatzidakis, Kratsa-Tsagaropoulou, Matsis, Mavrommatis, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Samaras, Trakatellis, Vakalis, Varvitsiotis

PSE: Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, Castex, De Keyser, De Vits, El Khadraoui, Ferreira Anne, Hutchinson, Laignel, Lambrinidis, Matsouka, Sifunakis, Tarabella, Tzampazi, Van Lancker, Weiler

UEN: Fotyga

Verts/ALE: Jonckheer

Nej-röster: 564

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Degutis, Deprez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel, Mote, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley Becsey Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry Ouzký, Pálfi, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey Correia, Cottigny DAlema, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay Dührkop Dührkop, Duin, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Il·ves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Savary Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Thomsen, Titley Valenciano Martínez-Orozco, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 15

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Speroni

NI: Claeys, Dillen, Martin Hans-Peter, Vanhecke

PPE-DE: Liese

PSE: Attard-Montalto, Busquin, Hamon

Verts/ALE: van Buitenen, Hudghton, Schlyter, Smith

10.   Betänkande Cercas A6-0105/2005

Ja-röster: 69

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Krupa, Tomczak

NI: Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Dimitrakopoulos, Fatuzzo, Gklavakis, Hatzidakis, Kratsa-Tsagaropoulou, Matsis, Mavrommatis, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Samaras, Trakatellis, Vakalis, Varvitsiotis

PSE: Arnaoutakis, Attard-Montalto, Batzeli, Beglitis, Castex, Laignel, Lambrinidis, Matsouka, Sifunakis, Tzampazi

Verts/ALE: Jonckheer

Nej-röster: 572

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Degutis, Deprez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Titford, Whittaker, Wierzejski, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel, Mölzer, Mote, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley Becsey Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry Ouzký, Pálfi, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Il·ves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley Valenciano Martínez-Orozco, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 16

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Speroni

NI: Baco, Belohorská, Claeys, Dillen, Kozlík, Martin Hans-Peter, Vanhecke

PPE-DE: Liese

PSE: Van Lancker

UEN: Fotyga

Verts/ALE: van Buitenen, Hudghton, Smith

11.   Betänkande Cercas A6-0105/2005

Ja-röster: 381

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Budreikaitė, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Degutis, Di Pietro, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Jäätteenmäki, Juknevičienė, Kacin, Karim, Kułakowski, Laperrouze, Lehideux, Letta, Ludford, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Savi, Starkevičiūtė, Toia, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Sinnott

NI: Baco, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Resetarits, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Bachelot-Narquin, Becsey Belet, Brejc, Brok, Busuttil, Casa, Cesa, Coelho, Daul, Dehaene, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dionisi, Duka-Zólyomi, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Fontaine, Freitas, Gaľa, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Graça Moura, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hatzidakis, Karas, Klamt, Klaß, Kratsa-Tsagaropoulou, Kuźmiuk, Lamassoure, Liese, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Matsis, Mavrommatis, van Nistelrooij, Olajos, Őry Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pinheiro, Saïfi, Samaras, Schierhuber, Schmitt Pál, Schöpflin, Seeber, Silva Peneda, Sommer, Spautz, Sudre, Surján, Szájer, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vlasto, von Wogau, Záborská

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey Correia, Cottigny DAlema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Grech, Gröner, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Il·ves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Savary Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 262

ALDE: Alvaro, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Deprez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Klinz, Krahmer, Lambsdorff, Lax, Maaten, Malmström, Manders, Mulder, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Van Hecke, Virrankoski

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Mote, Romagnoli

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bauer, Beazley Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brepoels, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Caspary Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coveney Demetriou, Descamps, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gawronski, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Hannan, Harbour, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, Novak, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Ouzký, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeberg, Siekierski, Škottová, Sonik, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy Sumberg, Tajani, Tannock, Thyssen, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Golik, Grabowska, Gurmai, Krehl, Rosati, Siwiec

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Nedlagda röster: 10

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

NI: Claeys, Dillen, Martin Hans-Peter, Vanhecke

PSE: Attard-Montalto

UEN: Fotyga

Verts/ALE: van Buitenen, Hudghton

12.   Betänkande Cercas A6-0105/2005

Ja-röster: 334

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Cocilovo, Cornillet, Costa, Degutis, Di Pietro, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Kułakowski, Laperrouze, Lehideux, Letta, Ludford, Malmström, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Toia, Wallis, Watson

IND/DEM: Borghezio, Salvini, Sinnott, Speroni

NI: Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Bachelot-Narquin, Bauer, Becsey Belet, Brejc, Brok, Busuttil, Casa, Cesa, Coelho, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dionisi, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Fatuzzo, Fontaine, Freitas, Gál, Gaľa, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Graça Moura, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Karas, Klamt, Klaß, Kratsa-Tsagaropoulou, Kuźmiuk, Lamassoure, Lehne, Lulling, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Matsis, Mavrommatis, Mikolášik, van Nistelrooij, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pinheiro, Saïfi, Samaras, Schierhuber, Schmitt Pál, Schöpflin, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Spautz, Sudre, Surján, Szájer, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vlasto, Wijkman, Záborská

PSE: Andersson, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Bösch, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey Correia, Cottigny DAlema, De Keyser, De Rossa, Díez González, Dobolyi, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay Rasmussen, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Rouček, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Savary Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 312

ALDE: Alvaro, Chatzimarkakis, Chiesa, Deprez, Drčar Murko, Duquesne, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Klinz, Krahmer, Lambsdorff, Lax, Maaten, Manders, Mulder, Schuth, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Van Hecke, Virrankoski

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Baco, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Dillen, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Beazley Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Caspary, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coveney, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Gawronski, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Hannan, Harbour, Helmer, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lewandowski, López-Istúriz White, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, Novak, Olbrycht, Ouzký, Parish, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeberg, Škottová, Sonik, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sumberg, Tajani, Tannock, Thyssen, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif Arnaoutakis, Batzeli, Berès, Berman, Bono, Bourzai, Carlotti, Castex, Désir, Douay Ferreira Anne, Golik, Grabowska, Hamon, Krehl, Laignel, Lambrinidis, Matsouka, Moscovici, Poignant, Reynaud, Rosati, Roure, Sifunakis, Siwiec, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zïle

Verts/ALE: Smith

Nedlagda röster: 11

IND/DEM: Bonde, Goudin, Lundgren

NI: Martin Hans-Peter, Resetarits

PPE-DE: Liese

PSE: Attard-Montalto, Le Foll

UEN: Fotyga

Verts/ALE: van Buitenen, Hudghton

13.   Betänkande Cercas A6-0105/2005

Ja-röster: 105

ALDE: Cornillet, Savi, Schuth

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde

NI: Czarnecki Marek Aleksander, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Resetarits, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Brejc, Dionisi, Gál, Zwiefka

PSE: Arnaoutakis, Busquin, Castex, De Keyser, De Vits, El Khadraoui, Ferreira Anne, Hutchinson, Matsouka, Reynaud, Sifunakis, Tarabella, Tzampazi, Van Lancker

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 536

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Degutis, Deprez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Martin Hans-Peter, Masiel, Mote, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley Becsey Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry Ouzký, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey Correia, Cottigny DAlema, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay Dührkop Dührkop, Duin, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Il·ves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay Rasmussen, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Thomsen, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Hudghton, Smith

Nedlagda röster: 12

NI: Baco, Claeys, Dillen, Kozlík, Mölzer, Vanhecke

PSE: Attard-Montalto, Batzeli, Hamon, Lambrinidis

UEN: Fotyga

Verts/ALE: van Buitenen

14.   Betänkande Cercas A6-0105/2005

Ja-röster: 277

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Birutis, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Degutis, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Gentvilas, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Lambsdorff, Lax, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Beazley Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Carollo, Caspary Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coveney Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Harbour, Helmer, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, Novak, Olbrycht, Ouzký, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeberg, Škottová, Sonik, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy Sumberg, Tajani, Tannock, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Golik, Grech, Krehl, Muscat

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Özdemir, Smith

Nej-röster: 361

ALDE: Beaupuy, Bourlanges, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Deprez, Di Pietro, Fourtou, Gibault, Griesbeck, in 't Veld, Jäätteenmäki, Kułakowski, Laperrouze, Lehideux, Letta, Morillon, Ortuondo Larrea, Pistelli, Prodi, Toia

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

NI: De Michelis, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Resetarits, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Bachelot-Narquin, Bauer, Becsey, Belet, Brepoels, Brok, Casa, Cesa, Coelho, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dionisi, Duka-Zólyomi, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Fontaine, Freitas, Gál, Gaľa, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Klamt, Klaß, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Liese, Lulling, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Matsis, Mavrommatis, Mikolášik, van Nistelrooij, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pinheiro, Pomés Ruiz, Saïfi, Samaras, Schierhuber, Schmitt Pál, Schöpflin, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Spautz, Šťastný, Sudre, Surján, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Varvitsiotis, Vlasto, Záborská

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey Correia, Cottigny DAlema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Savary Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 20

IND/DEM: Bonde, Goudin, Sinnott

NI: Baco, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Kozlík, Martin Hans-Peter, Masiel, Mölzer, Mote, Rutowicz, Vanhecke

PPE-DE: Szájer, Ulmer

PSE: Attard-Montalto

UEN: Fotyga

Verts/ALE: van Buitenen

15.   Betänkande Cercas A6-0105/2005

Ja-röster: 300

ALDE: Alvaro, Bonino, Deprez, Hennis-Plasschaert, Lambsdorff, Schuth

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Martin Hans-Peter, Masiel

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley Becsey Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry Ouzký, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Bullmann, Glante, Grech, Hänsch, Jöns, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Muscat, Stockmann, Walter, Weiler

UEN: Angelilli, Berlato, La Russa, Muscardini, Pirilli, Poli Bortone, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Hudghton, Smith

Nej-röster: 334

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Degutis, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

NI: Claeys, De Michelis, Dillen, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Resetarits, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Caspary Fatuzzo, Gál, Hannan, Kuźmiuk, Pleštinská, Šťastný

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Savary Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Camre, Szymański

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 24

ALDE: Chatzimarkakis, Klinz, Krahmer

IND/DEM: Bonde, Goudin

NI: Baco, Czarnecki Ryszard, Kozlík, Mote, Rutowicz

PSE: Attard-Montalto

UEN: Aylward, Bielan, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Ó Neachtain, Roszkowski, Ryan

Verts/ALE: van Buitenen

16.   Betänkande Cercas A6-0105/2005

Ja-röster: 96

ALDE: Bonino, Chiesa

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

NI: Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Mauro, Wuermeling

PSE: Busquin, Castex, De Keyser, De Vits, El Khadraoui, Hutchinson, Laignel, Santoro, Tarabella, Van Lancker

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 549

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Degutis, Deprez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Martin Hans-Peter, Masiel, Mote, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley Becsey Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry Ouzký, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey Correia, Cottigny, D'Alema, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay Dührkop Dührkop, Duin, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Il·ves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Thomsen, Titley Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Didžiokas, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Hudghton, Smith

Nedlagda röster: 15

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Sinnott

NI: Baco, Belohorská, Claeys, Dillen, Kozlík, Mölzer, Resetarits, Vanhecke

PSE: Attard-Montalto

UEN: Bielan, Fotyga

Verts/ALE: van Buitenen

17.   Betänkande Cercas A6-0105/2005

Ja-röster: 269

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bonino, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Degutis, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Gentvilas, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Lambsdorff, Lax, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Beazley Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Caspary Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coveney Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Hannan, Harbour, Helmer, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langen, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, Novak, Olbrycht, Ouzký, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeberg, Škottová, Sonik, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy Sumberg, Tajani, Tannock, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Krehl, Rosati

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Nej-röster: 367

ALDE: Beaupuy Bourlanges, Budreikaitė, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Deprez, Di Pietro, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Jäätteenmäki, Kułakowski, Laperrouze, Lehideux, Letta, Morillon, Ortuondo Larrea, Pistelli, Toia

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Sinnott

NI: De Michelis, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Resetarits, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Bachelot-Narquin, Bauer, Becsey, Belet, Brejc, Brepoels, Brok, Busuttil, Casa, Cesa, Coelho, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dionisi, Duka-Zólyomi, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Fontaine, Freitas, Gál, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Jałowiecki, Karas, Klamt, Klaß, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langendries, Liese, Lulling, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Matsis, Mavrommatis, Mikolášik, van Nistelrooij, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pinheiro, Pomés Ruiz, Saïfi, Samaras, Schierhuber, Schmitt Pál, Schöpflin, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Spautz, Sudre, Surján, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vlasto, Záborská

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey Correia, Cottigny DAlema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Il·ves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Savary Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 22

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Salvini, Speroni

NI: Baco, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Kozlík, Martin Hans-Peter, Masiel, Mote, Rutowicz, Vanhecke

PPE-DE: Szájer

PSE: Attard-Montalto, Grech

UEN: Fotyga

Verts/ALE: van Buitenen, Hudghton, Smith

18.   Betänkande Cercas A6-0105/2005

Ja-röster: 270

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bonino, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Degutis, Deprez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Gentvilas, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Lambsdorff, Lax, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Beazley Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Caspary Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coveney Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Handzlik, Hannan, Harbour, Helmer, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langen, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, Olbrycht, Ouzký, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeberg, Škottová, Sonik, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy Sumberg, Tajani, Tannock, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Krehl, Rosati

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Janowski, Kamiński, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Voggenhuber

Nej-röster: 360

ALDE: Beaupuy Bourlanges, Budreikaitė, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Di Pietro, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Jäätteenmäki, Kułakowski, Laperrouze, Lehideux, Letta, Morillon, Ortuondo Larrea, Pistelli, Toia

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

NI: De Michelis, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Resetarits, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Becsey Belet, Brejc, Brepoels, Brok, Busuttil, Casa, Cesa, Coelho, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dionisi, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fontaine, Freitas, Gál, Gaľa, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Karas, Klamt, Klaß, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langendries, Liese, Lulling, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Matsis, Mavrommatis, van Nistelrooij, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pinheiro, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Schierhuber, Schmitt Pál, Schöpflin, Seeber, Silva Peneda, Sommer, Spautz, Sudre, Surján, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vlasto, Záborská

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, DAlema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Savary Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Nedlagda röster: 23

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Salvini, Speroni

NI: Baco, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Kozlík, Martin Hans-Peter, Masiel, Mölzer, Mote, Rutowicz, Vanhecke

PPE-DE: Siekierski, Szájer

PSE: Attard-Montalto

UEN: Krasts

Verts/ALE: van Buitenen, Hudghton, Smith

19.   Betänkande Cercas A6-0105/2005

Ja-röster: 335

ALDE: Beaupuy, Bourlanges, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Deprez, Di Pietro, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Kułakowski, Laperrouze, Lehideux, Letta, Morillon, Ortuondo Larrea, Pistelli, Prodi, Sbarbati, Toia, Van Hecke

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Sinnott

NI: Belohorská, De Michelis

PPE-DE: Bachelot-Narquin, Bauer, Becsey Belet, Brepoels, Brok, Cesa, Coelho, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, De Veyrac, Dionisi, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Fontaine, Freitas, Gál, Gaľa, Gaubert, Gauzès, Glattfelder, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hennicot-Schoepges, Karas, Klamt, Klaß, Lamassoure, Langendries, Liese, Lulling, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mikolášik, Mitchell, van Nistelrooij, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pálfi, Pinheiro, Saïfi, Schöpflin, Seeber, Silva Peneda, Sommer, Spautz, Šťastný, Sudre, Surján, Szájer, Thyssen, Toubon, Ulmer, Vlasto, Wuermeling, Záborská

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Savary Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, de Groen-Kouwenhoven, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 281

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bonino, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Degutis, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Gentvilas, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Lambsdorff, Lax, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Mote

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Beazley Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coveney Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gklavakis, Goepel, Gomolka, de Grandes Pascual, Handzlik, Hannan, Harbour, Helmer, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langen, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, Novak, Olbrycht, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeberg, Škottová, Sonik, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy Sumberg, Tajani, Tannock, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Grech, Krehl, Muscat, Rosati

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Nedlagda röster: 39

IND/DEM: Borghezio

NI: Baco, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Resetarits, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Posselt, Schierhuber, Siekierski

PSE: Attard-Montalto, Lambrinidis, Matsouka

UEN: Didžiokas, Fotyga

Verts/ALE: van Buitenen, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Kallenbach, Lichtenberger, Smith

20.   Betänkande Cercas A6-0105/2005

Ja-röster: 221

ALDE: Alvaro, Costa, Hennis-Plasschaert, Maaten, Mulder, Van Hecke

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Beazley Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Caspary Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coveney Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Ebner, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gawronski, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Hannan, Harbour, Helmer, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langen, Laschet, Lechner, López-Istúriz White, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, Novak, Olbrycht, Ouzký, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Škottová, Sonik, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy Sumberg, Tajani, Tannock, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Krehl, Rosati

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Nej-röster: 408

ALDE: Andrejevs, Andria, Beaupuy Birutis, Bonino, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Degutis, Deprez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde

NI: De Michelis, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Resetarits, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Bachelot-Narquin, Bauer, Becsey, Belet, Brepoels, Brok, Busuttil, Casa, Coelho, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Duka-Zólyomi, Esteves, Eurlings, Fontaine, Freitas, Gál, Gaľa, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Graça Moura, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Karas, Klamt, Klaß, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Landsbergis, Langendries, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Matsis, Mavrommatis, van Nistelrooij, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pinheiro, Saïfi, Samaras, Schmitt Pál, Schöpflin, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Sommer, Spautz, Sudre, Surján, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vlasto, Záborská

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey Correia, Cottigny DAlema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Savary Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Titley Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: La Russa, Libicki

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 22

ALDE: Klinz

IND/DEM: Borghezio, Salvini, Speroni

NI: Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Martin Hans-Peter, Masiel, Mote, Rutowicz, Vanhecke

PPE-DE: Brejc, Schierhuber, Siekierski, Szájer

PSE: Attard-Montalto

UEN: Fotyga

Verts/ALE: van Buitenen, Hudghton, Smith

21.   Betänkande Cercas A6-0105/2005

Ja-röster: 345

ALDE: Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Cavada, Cocilovo, Cornillet, Costa, Deprez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Jäätteenmäki, Kułakowski, Laperrouze, Lehideux, Letta, Matsakis, Ortuondo Larrea, Prodi, Ries, Savi, Toia

GUE/NGL: Kaufmann, Markov, Ransdorf

IND/DEM: Sinnott

NI: Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Resetarits, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Becsey Belet, Brejc, Brok, Cesa, Coelho, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Glattfelder, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Iturgaiz Angulo, Karas, Klamt, Klaß, Kuźmiuk, Lamassoure, Langendries, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Méndez de Vigo, Montoro Romero, van Nistelrooij, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry Pálfi, Pinheiro, Pomés Ruiz, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Schierhuber, Schmitt Pál, Schöpflin, Seeber, Silva Peneda, Sommer, Spautz, Sudre, Surján, Toubon, Ulmer, Varela Suanzes-Carpegna, Ventre, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Záborská

PSE: Andersson, Arif, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey Correia, Cottigny DAlema, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Savary Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Ó Neachtain, Poli Bortone, Ryan, Vaidere

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 264

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Birutis, Bonino, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Chiesa, Degutis, Duquesne, Gentvilas, Guardans Cambó, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Lambsdorff, Lax, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Bertinotti, Catania, Figueiredo, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kohlíček, Maštálka, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Toussas, Verges

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Speroni, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Martin Hans-Peter, Mote

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Beazley, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coveney Deß, Deva, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fjellner, Florenz, Friedrich, Gahler, Gargani, Gawronski, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Helmer, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Landsbergis, Langen, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nicholson, Niebler, Novak, Olbrycht, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeberg, Škottová, Sonik, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sumberg, Tajani, Tannock, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zwiefka

PSE: Batzeli, Grech, Krehl, Lambrinidis, Matsouka, Muscat, Rosati, Tzampazi

UEN: Bielan, Camre, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Hudghton, Smith

Nedlagda röster: 43

ALDE: Hall, Mohácsi, Polfer, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Brie, de Brún, Flasarová, Liotard, McDonald, Meyer Pleite, Morgantini, Pflüger, Portas, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Borghezio

NI: Baco, Claeys, Dillen, Kozlík, Mölzer, Vanhecke

PPE-DE: Brepoels, Posselt, Siekierski, Szájer, Thyssen

PSE: Attard-Montalto, De Keyser, De Vits

UEN: Didžiokas, Fotyga, Janowski

Verts/ALE: van Buitenen

22.   Betänkande Cercas A6-0105/2005

Ja-röster: 93

ALDE: Chiesa, Ortuondo Larrea, Toia

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, de Brún, Figueiredo, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

NI: Belohorská, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Descamps, Dimitrakopoulos, Ebner, Fatuzzo, Gauzès, Gklavakis, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Hennicot-Schoepges, Klaß, Kratsa-Tsagaropoulou, Kuźmiuk, Lamassoure, Langendries, Matsis, Mavrommatis, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pomés Ruiz, Samaras, Trakatellis, Vakalis, Varvitsiotis, Záborská

PSE: Arnaoutakis, Beglitis, Corbey, De Keyser, Geringer de Oedenberg, Lambrinidis, Locatelli, Martin David, Matsouka, Obiols i Germà, Savary, Schapira, Sifunakis, Tarabella, Tzampazi

UEN: Berlato

Verts/ALE: Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Isler Béguin

Nej-röster: 520

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Degutis, Deprez, Di Pietro, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Catania

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Baco, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Martin Hans-Peter, Masiel, Mote, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bauer, Beazley Becsey Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney Daul, Dehaene, Demetriou, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Helmer, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Landsbergis, Langen, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Ouzký, Pack, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, D'Alema, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay Dührkop Dührkop, Duin, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Thomsen, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Bielan, Camre, Didžiokas, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Horáček, Joan i Marí, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 21

ALDE: Ries

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Sinnott

NI: Claeys, Dillen, Kozlík, Mölzer, Resetarits, Vanhecke

PPE-DE: Pálfi, Siekierski

PSE: Castex, El Khadraoui, Ferreira Anne, Hamon, Honeyball

UEN: Fotyga

Verts/ALE: van Buitenen, Hudghton, Jonckheer

23.   Betänkande Cercas A6-0105/2005

Ja-röster: 355

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Cavada, Cocilovo, Cornillet, Costa, Degutis, Deprez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Jäätteenmäki, Karim, Kułakowski, Laperrouze, Lehideux, Letta, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Toia, Wallis

GUE/NGL: de Brún, Markov, Ransdorf, Seppänen

IND/DEM: Speroni

NI: Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Becsey Belet, Brok, Cesa, Coelho, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Glattfelder, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Itälä, Iturgaiz Angulo, Karas, Klamt, Klaß, Kuźmiuk, Lamassoure, Langendries, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, van Nistelrooij, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pálfi, Pinheiro, Pomés Ruiz, Rudi Ubeda, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Schierhuber, Schmitt Pál, Schöpflin, Seeber, Silva Peneda, Sommer, Spautz, Sudre, Surján, Toubon, Ulmer, Varela Suanzes-Carpegna, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Záborská

PSE: Andersson, Arif, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Il·ves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Savary Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Aylward, Ó Neachtain, Ryan, Vaidere

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 272

ALDE: Alvaro, Birutis, Bonino, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Chiesa, Duquesne, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Klinz, Krahmer, Lambsdorff, Lax, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Catania, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Maštálka, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Strož, Toussas, Uca, Verges, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Baco, Bobošíková, Mote

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Beazley Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coveney Deß, Deva, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fjellner, Florenz, Friedrich, Gahler, Gargani, Gawronski, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Helmer, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Landsbergis, Langen, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, McGuinness, McMillan-Scott, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mitchell, Musotto, Nicholson, Niebler, Novak, Olbrycht, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeberg, Škottová, Sonik, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy Sumberg, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Vatanen, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, Grech, Lambrinidis, Matsouka, Muscat, Sifunakis, Tzampazi

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Kamiński, Krasts, La Russa, Libicki, Muscardini, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Hudghton, Smith

Nedlagda röster: 31

ALDE: Gentvilas, Hall, Harkin

GUE/NGL: Brie, Liotard, McDonald, Meyer Pleite, Sjöstedt, Svensson, Wurtz

IND/DEM: Bonde, Borghezio

NI: Claeys, Dillen, Kozlík, Martin Hans-Peter, Mölzer, Resetarits, Vanhecke

PPE-DE: Posselt, Siekierski, Szájer

PSE: Attard-Montalto, De Keyser, De Vits, Lienemann

UEN: Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kristovskis

Verts/ALE: van Buitenen

---

ANTAGNA TEXTER

P6_TA(2005)0170

Specialdestinerade livsmedel ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om specialdestinerade livsmedel (kodifierad version) (KOM(2004)0290 – C6-0035/2004 – 2004/0090 (COD))

(Medbeslutandeförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2004)0290) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2004)0290) (1),

| — | med beaktande av artikel 251.2 och artikel 95 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0035/2004), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 95 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0035/2004),

| — | med beaktande av artiklarna 51 och 80 och artikel 43.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 51 och 80 och artikel 43.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0110/2005). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0110/2005).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TA(2005)0171

Utnämning av en ledamot i Europeiska centralbanken *

Europaparlamentets beslut om rådets rekommendation om utnämning av Lorenzo Bini Smaghi till direktionsledamot i Europeiska centralbanken (6289/2005 – C6-0054/2005 – 2005/0802(CNS))

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av rådets rekommendation av den 8 mars 2005 (6289/2005) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendation av den 8 mars 2005 (6289/2005) (1),

| — | med beaktande av artikel 112.2 b i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0054/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 112.2 b i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0054/2005),

| — | med beaktande av artikel 102 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 102 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A6-0094/2005). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A6-0094/2005).

| 1. | Europaparlamentet tillstyrker utnämningen av Lorenzo Bini Smaghi till direktionsledamot i Europeiska centralbanken. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet tillstyrker utnämningen av Lorenzo Bini Smaghi till direktionsledamot i Europeiska centralbanken.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till rådets ordförande för vidarebefordran till medlemsstaternas regeringar. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till rådets ordförande för vidarebefordran till medlemsstaternas regeringar.

---

(1)  EUT L 68, 15.3.2005, s. 40.

P6_TA(2005)0172

Produktionen av potatisstärkelse *

Europaparlamentes lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1868/94 om upprättande av ett kvotsystem avseende produktionen av potatisstärkelse (KOM(2004)0772 – C6-0014/2005 – 2004/0269(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2004)0772) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2004)0772) (1),

| — | med beaktande av artiklarna 36 och 37 i EG-fördraget, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C6-0014/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 36 och 37 i EG-fördraget, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C6-0014/2005),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A6-0096/2005). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A6-0096/2005).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

| KOMMISSIONENS FÖRSLAG | PARLAMENTETS ÄNDRINGAR |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| SKÄL 2 |
| (2) | Enligt artikel 3.2 i förordning (EG) nr 1868/94 skall den över tre år löpande kvoten fördelas mellan medlemsstaterna på grundval av kommissionens rapport till rådet. Av detta skäl bör hänsyn tas till den senaste utvecklingen inom den gemensamma jordbrukspolitiken samt till produktionen i de medlemsstater som anslöts till gemenskapen den 1 maj 2004,
  och de nuvarande kvoterna för regleringsåret 2004/2005 bör i avvaktan på de första effekterna inom sektorn förlängas med en period begränsad till två år. |

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

PARLAMENTETS ÄNDRINGAR

Ändring 1

SKÄL 2

(2)

Enligt artikel 3.2 i förordning (EG) nr 1868/94 skall den över tre år löpande kvoten fördelas mellan medlemsstaterna på grundval av kommissionens rapport till rådet. Av detta skäl bör hänsyn tas till den senaste utvecklingen inom den gemensamma jordbrukspolitiken samt till produktionen i de medlemsstater som anslöts till gemenskapen den 1 maj 2004,
  och de nuvarande kvoterna för regleringsåret 2004/2005 bör i avvaktan på de första effekterna inom sektorn förlängas med en period begränsad till två år.

| (2) | Enligt artikel 3.2 i förordning (EG) nr 1868/94 skall den över tre år löpande kvoten fördelas mellan medlemsstaterna på grundval av kommissionens rapport till rådet. Av detta skäl bör hänsyn tas till den senaste utvecklingen inom den gemensamma jordbrukspolitiken samt till produktionen
  av potatisstärkelse
  i de medlemsstater som anslöts till gemenskapen den 1 maj 2004.
  Följaktligen bör det kvotsystem som gäller för de fyra följande regleringsåren fortsätta. Inom ramen för detta kvotsystem bör möjlighet ges till en gränsöverskridande utjämning, i första hand till förmån för de tio nya medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 3.2 i förordning (EG) nr 1868/94 skall den över tre år löpande kvoten fördelas mellan medlemsstaterna på grundval av kommissionens rapport till rådet. Av detta skäl bör hänsyn tas till den senaste utvecklingen inom den gemensamma jordbrukspolitiken samt till produktionen
  av potatisstärkelse
  i de medlemsstater som anslöts till gemenskapen den 1 maj 2004.
  Följaktligen bör det kvotsystem som gäller för de fyra följande regleringsåren fortsätta. Inom ramen för detta kvotsystem bör möjlighet ges till en gränsöverskridande utjämning, i första hand till förmån för de tio nya medlemsstaterna.

Ändring 2

SKÄL 3

| (3) | Producentmedlemsstaterna skall, för en period på
  två år,
  fördela sin kvot mellan alla stärkelseproducerande företag på grundval av de kvoter som fastställts för regleringsåret 2004/2005. |
| --- | --- |

(3)

Producentmedlemsstaterna skall, för en period på
  två år,
  fördela sin kvot mellan alla stärkelseproducerande företag på grundval av de kvoter som fastställts för regleringsåret 2004/2005.

| (3) | Producentmedlemsstaterna skall, för en period på
  fyra år,
  fördela sin kvot mellan alla stärkelseproducerande företag på grundval av de kvoter som fastställts för regleringsåret 2004/2005. |
| --- | --- |

(3)

Producentmedlemsstaterna skall, för en period på
  fyra år,
  fördela sin kvot mellan alla stärkelseproducerande företag på grundval av de kvoter som fastställts för regleringsåret 2004/2005.

Ändring 3

ARTIKEL 1

Artikel 2, punkt 1 (förordning (EG) nr 1868/94)

1.   Kvoter skall tilldelas potatisstärkelseproducerande medlemsstater för
  regleringsåren 2005/2006 och 2006/2007
  i enlighet med bilagan.

1.   Kvoter skall tilldelas potatisstärkelseproducerande medlemsstater för
  regleringsåren 2005/2006, 2006/2007, 2007/2008 och 2008/2009
  i enlighet med bilagan.

Ändring 4

ARTIKEL 1

Artikel 2, punkt 2, stycke 1 (förordning (EG) nr 1868/94)

2.   Varje producentmedlemsstat som avses i bilagan skall fördela den kvot som den tilldelats mellan de stärkelseproducerande företagen för användning under
  regleringsåren 2005/2006 och 2006/2007,
  och fördelningen skall göras på grundval av delkvoterna för de enskilda stärkelseproducerande företagen under 2004/2005, utom vid tillämpning av andra stycket.

2.   Varje producentmedlemsstat som avses i bilagan skall fördela den kvot som den tilldelats mellan de stärkelseproducerande företagen för användning under
  regleringsåren 2005/2006, 2006/2007, 2007/2008 och 2008/2009,
  och fördelningen skall göras på grundval av delkvoterna för de enskilda stärkelseproducerande företagen under 2004/2005, utom vid tillämpning av andra stycket.

Ändring 5

ARTIKEL 1

Artikel 3, punkt 1 (förordning (EG) nr 1868/94)

1.   Kommissionen skall senast den
  30 september 2006
  lägga fram en rapport för rådet om kvottilldelningen i gemenskapen, tillsammans med lämpliga förslag. Rapporten skall beakta eventuella förändringar av stöden till potatisproducenterna liksom utvecklingen på marknaden för potatis- och spannmålsstärkelse.

1.   Kommissionen skall senast den
  30 september 2008
  lägga fram en rapport för rådet om kvottilldelningen i gemenskapen, tillsammans med lämpliga förslag. Rapporten skall beakta eventuella förändringar av stöden till potatisproducenterna liksom utvecklingen på marknaden för potatis- och spannmålsstärkelse.

Ändring 6

ARTIKEL 1

Artikel 3, punkt 2 (förordning (EG) nr 1868/94)

2.   Senast den
  31 december 2006
  skall rådet med stöd av artikel 37 i fördraget och på grundval av rapporten enligt punkt 1 i den här artikeln fatta beslut om kommissionens lämpliga förslag.

2.   Senast den
  31 december 2008
  skall rådet med stöd av artikel 37 i fördraget och på grundval av rapporten enligt punkt 1 i den här artikeln fatta beslut om kommissionens lämpliga förslag.

Ändring 7

ARTIKEL 1

Artikel 3, punkt 3 (förordning (EG) nr 1868/94)

3.   Senast den
  31 januari 2007
  skall medlemsstaterna underrätta berörda personer om de bestämmelser som antagits för sektorn.

3.   Senast den
  31 januari 2009
  skall medlemsstaterna underrätta berörda personer om de bestämmelser som antagits för sektorn.

Ändring 8

BILAGA, RUBRIK

Kvoter för
  regleringsåren 2005/2006 och 2006/2007

Kvoter för
  regleringsåren 2005/2006, 2006/2007, 2007/2008 och 2008/2009

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TA(2005)0173

Erkännande av yrkeskvalifikationer ***II

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om erkännande av yrkeskvalifikationer (13781/2/2004 – C6-0008/2005 – 2002/0061(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: andra behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (13781/2/2004 – C6-0008/2005) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (13781/2/2004 – C6-0008/2005) (1),

| — | med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2002)0119) (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2002)0119) (3),

| — | med beaktande av kommissionens ändrade förslag (KOM(2004)0317), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens ändrade förslag (KOM(2004)0317),

| — | med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 62 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 62 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A6-0119/2005). |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A6-0119/2005).

| 1. | Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten såsom ändrad av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten såsom ändrad av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  EUT C 58 E, 8.3.2005, s. 1.

(2)  EUT C 97 E, 22.4.2004, s. 231.

(3)  EGT C 181 E, 30.7.2002, s. 183.

P6_TC2-COD(2002)0061

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 11 maj 2005 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om erkännande av yrkeskvalifikationer

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 40, artikel 47.1, artikel 47.2 första och tredje meningarna samt artikel 55,

med beaktande av kommissionens förslag (1),

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (2),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (3), och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 3.1 c i fördraget är ett av gemenskapens mål att avskaffa hindren för fri rörlighet för personer och tjänster mellan medlemsstaterna. För medlemsstaternas medborgare innebär detta bland annat rätten att utöva ett yrke, som egenföretagare eller som anställd, i en annan medlemsstat än den där de har skaffat sig sina yrkeskvalifikationer. I artikel 47.1 i fördraget föreskrivs dessutom att direktiv skall utfärdas som syftar till ömsesidigt erkännande av examens-, utbildnings- och andra behörighetsbevis. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 3.1 c i fördraget är ett av gemenskapens mål att avskaffa hindren för fri rörlighet för personer och tjänster mellan medlemsstaterna. För medlemsstaternas medborgare innebär detta bland annat rätten att utöva ett yrke, som egenföretagare eller som anställd, i en annan medlemsstat än den där de har skaffat sig sina yrkeskvalifikationer. I artikel 47.1 i fördraget föreskrivs dessutom att direktiv skall utfärdas som syftar till ömsesidigt erkännande av examens-, utbildnings- och andra behörighetsbevis.

| (2) | Efter Europeiska rådets möte i Lissabon den 23-24 mars 2000 antog kommissionen ett meddelande om ”En strategi för tjänster på den inre marknaden”, som särskilt syftar till att göra det lika enkelt att fritt tillhandahålla tjänster inom gemenskapen som inom en medlemsstat. Med anledning av kommissionens meddelande ”Nya europeiska arbetsmarknader, öppna och tillgängliga för alla” gav Europeiska rådet i Stockholm den 23-24 mars 2001 kommissionen i uppdrag att för Europeiska rådets möte våren 2002 lägga fram ”särskilda förslag om en mera enhetlig, öppen och flexibel ordning för erkännande av kvalifikationer”. |
| --- | --- |

(2)

Efter Europeiska rådets möte i Lissabon den 23-24 mars 2000 antog kommissionen ett meddelande om ”En strategi för tjänster på den inre marknaden”, som särskilt syftar till att göra det lika enkelt att fritt tillhandahålla tjänster inom gemenskapen som inom en medlemsstat. Med anledning av kommissionens meddelande ”Nya europeiska arbetsmarknader, öppna och tillgängliga för alla” gav Europeiska rådet i Stockholm den 23-24 mars 2001 kommissionen i uppdrag att för Europeiska rådets möte våren 2002 lägga fram ”särskilda förslag om en mera enhetlig, öppen och flexibel ordning för erkännande av kvalifikationer”.

| (3) | Den garanti som detta direktiv ger personer som har erhållit sina yrkeskvalifikationer i en medlemsstat att få tillträde till samma yrke och utöva det i en annan medlemsstat med samma rättigheter som dess medborgare utesluter inte att den som invandrat och utövar yrket bör uppfylla de icke-diskriminerande villkor som uppställs av den senare staten, under förutsättning att villkoren är objektivt motiverade och proportionerliga. |
| --- | --- |

(3)

Den garanti som detta direktiv ger personer som har erhållit sina yrkeskvalifikationer i en medlemsstat att få tillträde till samma yrke och utöva det i en annan medlemsstat med samma rättigheter som dess medborgare utesluter inte att den som invandrat och utövar yrket bör uppfylla de icke-diskriminerande villkor som uppställs av den senare staten, under förutsättning att villkoren är objektivt motiverade och proportionerliga.

| (4) | För att underlätta friheten att tillhandahålla tjänster bör särskilda regler föreskrivas för att utvidga möjligheten att utöva yrkesverksamhet under hemlandets yrkestitel. För informationssamhällets tjänster som ges på distans gäller även bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/31/EG av den 8 juni 2000 om vissa rättsliga aspekter på informationssamhällets tjänster, särskilt elektronisk handel, på den inre marknaden (4). |
| --- | --- |

(4)

För att underlätta friheten att tillhandahålla tjänster bör särskilda regler föreskrivas för att utvidga möjligheten att utöva yrkesverksamhet under hemlandets yrkestitel. För informationssamhällets tjänster som ges på distans gäller även bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/31/EG av den 8 juni 2000 om vissa rättsliga aspekter på informationssamhällets tjänster, särskilt elektronisk handel, på den inre marknaden (4).

| (5) | Mot bakgrund av de olika system som inrättats för å ena sidan temporärt och tillfälligt tillhandahållande av gränsöverskridande tjänster och å andra sidan etablering bör kriterierna för att skilja mellan dessa två begrepp förtydligas, för det fall att den som tillhandahåller en tjänst flyttar till den mottagande medlemsstatens territorium. |
| --- | --- |

(5)

Mot bakgrund av de olika system som inrättats för å ena sidan temporärt och tillfälligt tillhandahållande av gränsöverskridande tjänster och å andra sidan etablering bör kriterierna för att skilja mellan dessa två begrepp förtydligas, för det fall att den som tillhandahåller en tjänst flyttar till den mottagande medlemsstatens territorium.

| (6) | Det är nödvändigt att garantera att tillhandahållande av tjänster säkras under noggrant iakttagande av skydd för folkhälsa och säkerhet samt konsumentskydd. Särskilda bestämmelser bör därför införas för reglerade yrken som har konsekvenser för folkhälsa eller säkerhet, och som tillfälligt eller temporärt tillhandahåller gränsöverskridande tjänster. |
| --- | --- |

(6)

Det är nödvändigt att garantera att tillhandahållande av tjänster säkras under noggrant iakttagande av skydd för folkhälsa och säkerhet samt konsumentskydd. Särskilda bestämmelser bör därför införas för reglerade yrken som har konsekvenser för folkhälsa eller säkerhet, och som tillfälligt eller temporärt tillhandahåller gränsöverskridande tjänster.

| (7) | De mottagande medlemsstaterna får vid behov och i enlighet med gemenskapslagstiftningen föreskriva krav på underrättelse. Dessa krav bör inte leda till en oproportionerlig börda för tjänsteleverantörer och hindra utövandet av friheten att tillhandahålla tjänster eller göra det mindre attraktivt. Behovet av sådana krav bör ses över regelbundet mot bakgrund av de framsteg som görs med att upprätta en gemenskapsram för administrativt samarbete mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(7)

De mottagande medlemsstaterna får vid behov och i enlighet med gemenskapslagstiftningen föreskriva krav på underrättelse. Dessa krav bör inte leda till en oproportionerlig börda för tjänsteleverantörer och hindra utövandet av friheten att tillhandahålla tjänster eller göra det mindre attraktivt. Behovet av sådana krav bör ses över regelbundet mot bakgrund av de framsteg som görs med att upprätta en gemenskapsram för administrativt samarbete mellan medlemsstaterna.

| (8) | Tjänsteleverantören bör omfattas av de disciplinåtgärder som tillämpas i den mottagande medlemsstaten och som har en direkt och specifik koppling till yrkeskvalifikationerna, t. ex. definition av yrket, den verksamhet som ett yrke omfattar eller som är reserverad för detta yrke, användningen av titlar och allvarlig försummelse i yrkesutövningen som har ett direkt och specifikt samband med konsumentskydd och konsumentsäkerhet. |
| --- | --- |

(8)

Tjänsteleverantören bör omfattas av de disciplinåtgärder som tillämpas i den mottagande medlemsstaten och som har en direkt och specifik koppling till yrkeskvalifikationerna, t. ex. definition av yrket, den verksamhet som ett yrke omfattar eller som är reserverad för detta yrke, användningen av titlar och allvarlig försummelse i yrkesutövningen som har ett direkt och specifikt samband med konsumentskydd och konsumentsäkerhet.

| (9) | Medan man för etableringsfriheten bibehåller gällande principer och garantier som ligger till grund för de olika systemen för erkännande bör emellertid reglerna i dessa förbättras mot bakgrund av de erfarenheter som gjorts. Dessutom har berörda direktiv ändrats vid flera tillfällen och bestämmelserna i dem bör omarbetas och förenklas genom att de tillämpliga principerna görs mer enhetliga. Följaktligen måste följande rättsakter ersättas och samlas i en enda text: rådets direktiv 89/48/EEG (5) och 92/51/EEG (6) samt Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/42/EG (7) om införande av en ordning för erkännande av kvalifikationer och rådets direktiv 77/452/EEG (8), 77/453/EEG (9), 78/686/EEG (10), 78/687/EEG (11), 78/1026/EEG (12), 78/1027/EEG (13), 80/154/EEG (14), 80/155/EEG (15), 85/384/EEG (16), 85/432/EEG (17), 85/433/EEG (18) och 93/16/EEG (19) om yrkena sjuksköterska med ansvar för allmän hälso- och sjukvård, tandläkare, veterinär, barnmorska, arkitekt, farmaceut och läkare. |
| --- | --- |

(9)

Medan man för etableringsfriheten bibehåller gällande principer och garantier som ligger till grund för de olika systemen för erkännande bör emellertid reglerna i dessa förbättras mot bakgrund av de erfarenheter som gjorts. Dessutom har berörda direktiv ändrats vid flera tillfällen och bestämmelserna i dem bör omarbetas och förenklas genom att de tillämpliga principerna görs mer enhetliga. Följaktligen måste följande rättsakter ersättas och samlas i en enda text: rådets direktiv 89/48/EEG (5) och 92/51/EEG (6) samt Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/42/EG (7) om införande av en ordning för erkännande av kvalifikationer och rådets direktiv 77/452/EEG (8), 77/453/EEG (9), 78/686/EEG (10), 78/687/EEG (11), 78/1026/EEG (12), 78/1027/EEG (13), 80/154/EEG (14), 80/155/EEG (15), 85/384/EEG (16), 85/432/EEG (17), 85/433/EEG (18) och 93/16/EEG (19) om yrkena sjuksköterska med ansvar för allmän hälso- och sjukvård, tandläkare, veterinär, barnmorska, arkitekt, farmaceut och läkare.

| (10) | Detta direktiv hindrar inte medlemsstaterna från att, i enlighet med den egna lagstiftningen, erkänna yrkeskvalifikationer som medborgare från tredjeland har erhållit utanför Europeiska unionens territorium. Varje erkännande bör under alla omständigheter göras med beaktande av de minimivillkor för utbildningen som gäller för vissa yrken. |
| --- | --- |

(10)

Detta direktiv hindrar inte medlemsstaterna från att, i enlighet med den egna lagstiftningen, erkänna yrkeskvalifikationer som medborgare från tredjeland har erhållit utanför Europeiska unionens territorium. Varje erkännande bör under alla omständigheter göras med beaktande av de minimivillkor för utbildningen som gäller för vissa yrken.

| (11) | För de yrken som omfattas av den generella ordningen för erkännande av kvalifikationer, nedan kallad ”den generella ordningen”, bör medlemsstaterna behålla rätten att fastställa en lägsta kvalifikationsnivå i syfte att garantera kvaliteten på de tjänster som tillhandahålls inom deras respektive territorium. Enligt artiklarna 10, 39 och 43 i fördraget bör de dock inte ålägga en medborgare från en medlemsstat att skaffa sig kvalifikationer som de vanligen fastställer genom att endast hänvisa till de examensbevis som utfärdas inom deras eget utbildningssystem, när den berörda personen redan har skaffat sig alla eller en del av dessa kvalifikationer i en annan medlemsstat. Det bör följaktligen föreskrivas att varje mottagande medlemsstat i vilken ett yrke är reglerat är skyldig att ta hänsyn till de kvalifikationer som har förvärvats i en annan medlemsstat och att bedöma om dessa motsvarar de kvalifikationer den kräver.
  Detta allmänna system för erkännande hindrar emellertid inte att en medlemsstat ålägger en person som där utövar ett yrke särskilda krav på grund av att landet tillämpar yrkesbestämmelser som motiveras av allmänintresset. Sådana bestämmelser kan bland annat avse yrkets organisering, yrkesnormer, inklusive yrkesetiska regler, tillsyn och ansvar. Syftet med detta direktiv är inte att inkräkta på medlemsstaternas berättigade intresse att hindra att vissa medborgare försöker kringgå den nationella lagstiftning som gäller för olika yrken. |
| --- | --- |

(11)

För de yrken som omfattas av den generella ordningen för erkännande av kvalifikationer, nedan kallad ”den generella ordningen”, bör medlemsstaterna behålla rätten att fastställa en lägsta kvalifikationsnivå i syfte att garantera kvaliteten på de tjänster som tillhandahålls inom deras respektive territorium. Enligt artiklarna 10, 39 och 43 i fördraget bör de dock inte ålägga en medborgare från en medlemsstat att skaffa sig kvalifikationer som de vanligen fastställer genom att endast hänvisa till de examensbevis som utfärdas inom deras eget utbildningssystem, när den berörda personen redan har skaffat sig alla eller en del av dessa kvalifikationer i en annan medlemsstat. Det bör följaktligen föreskrivas att varje mottagande medlemsstat i vilken ett yrke är reglerat är skyldig att ta hänsyn till de kvalifikationer som har förvärvats i en annan medlemsstat och att bedöma om dessa motsvarar de kvalifikationer den kräver.
  Detta allmänna system för erkännande hindrar emellertid inte att en medlemsstat ålägger en person som där utövar ett yrke särskilda krav på grund av att landet tillämpar yrkesbestämmelser som motiveras av allmänintresset. Sådana bestämmelser kan bland annat avse yrkets organisering, yrkesnormer, inklusive yrkesetiska regler, tillsyn och ansvar. Syftet med detta direktiv är inte att inkräkta på medlemsstaternas berättigade intresse att hindra att vissa medborgare försöker kringgå den nationella lagstiftning som gäller för olika yrken.

| (12) | Detta direktiv avser medlemsstaters erkännande av yrkeskvalifikationer som förvärvats i andra medlemsstater. Direktivet omfattar dock inte medlemsstaters erkännande av beslut om erkännande i enlighet med detta direktiv som tagits av andra medlemsstater. En person vars yrkeskvalifikationer erkänts i enlighet med detta direktiv kan följaktligen inte utnyttja detta erkännande för att i sitt ursprungsland åtnjuta andra rättigheter än de som följer av de yrkeskvalifikationer som erhållits i denna medlemsstat, såvida personen i fråga inte kan styrka att han/hon har förvärvat ytterligare yrkeskvalifikationer i den mottagande medlemsstaten. |
| --- | --- |

(12)

Detta direktiv avser medlemsstaters erkännande av yrkeskvalifikationer som förvärvats i andra medlemsstater. Direktivet omfattar dock inte medlemsstaters erkännande av beslut om erkännande i enlighet med detta direktiv som tagits av andra medlemsstater. En person vars yrkeskvalifikationer erkänts i enlighet med detta direktiv kan följaktligen inte utnyttja detta erkännande för att i sitt ursprungsland åtnjuta andra rättigheter än de som följer av de yrkeskvalifikationer som erhållits i denna medlemsstat, såvida personen i fråga inte kan styrka att han/hon har förvärvat ytterligare yrkeskvalifikationer i den mottagande medlemsstaten.

| (13) | För att fastställa systemet för erkännande inom den generella ordningen är det nödvändigt att indela de olika nationella utbildnings- och yrkesutbildningssystemen i olika nivåer. Dessa nivåer, som enbart upprättas för att den generella ordningen skall fungera, påverkar inte alls de nationella strukturerna för utbildning och yrkesutbildning eller medlemsstaternas befogenheter på detta område. |
| --- | --- |

(13)

För att fastställa systemet för erkännande inom den generella ordningen är det nödvändigt att indela de olika nationella utbildnings- och yrkesutbildningssystemen i olika nivåer. Dessa nivåer, som enbart upprättas för att den generella ordningen skall fungera, påverkar inte alls de nationella strukturerna för utbildning och yrkesutbildning eller medlemsstaternas befogenheter på detta område.

| (14) | Den ordning för erkännande som upprättas genom direktiven 89/48/EEG och 92/51/EEG ändras inte. Den som innehar ett examensbevis för en postgymnasial yrkesutbildning på minst ett år bör således ges tillträde till ett reglerat yrke i en medlemsstat där tillträdet är betingat av att sökanden innehar ett examensbevis för en fyraårig universitets- eller högskoleutbildning, oavsett nivån på det examensbevis som krävs i den mottagande medlemsstaten. Omvänt gäller att om tillträdet till ett reglerat yrke är beroende av en avslutad universitets- eller högskoleutbildning på mer än fyra år bör detta tillträde beviljas enbart för den som innehar ett examensbevis för universitets- eller högskoleutbildning på minst tre år. |
| --- | --- |

(14)

Den ordning för erkännande som upprättas genom direktiven 89/48/EEG och 92/51/EEG ändras inte. Den som innehar ett examensbevis för en postgymnasial yrkesutbildning på minst ett år bör således ges tillträde till ett reglerat yrke i en medlemsstat där tillträdet är betingat av att sökanden innehar ett examensbevis för en fyraårig universitets- eller högskoleutbildning, oavsett nivån på det examensbevis som krävs i den mottagande medlemsstaten. Omvänt gäller att om tillträdet till ett reglerat yrke är beroende av en avslutad universitets- eller högskoleutbildning på mer än fyra år bör detta tillträde beviljas enbart för den som innehar ett examensbevis för universitets- eller högskoleutbildning på minst tre år.

| (15) | I avsaknad av harmonisering av minimikraven i fråga om utbildning för tillträde till de yrken som regleras genom den generella ordningen bör de mottagande medlemsstaterna kunna införa en kompensationsåtgärd. Denna åtgärd bör vara proportionerlig och särskilt ta hänsyn till sökandens yrkeserfarenhet. Erfarenheten visar att ett krav på lämplighetsprov eller anpassningsperiod, varvid invandraren själv får välja, ger tillräckliga garantier i fråga om sökandens kvalifikationsnivå, vilket innebär att varje undantag från denna rätt i varje enskilt fall bör vara motiverat av tvingande hänsyn till allmänintresset. |
| --- | --- |

(15)

I avsaknad av harmonisering av minimikraven i fråga om utbildning för tillträde till de yrken som regleras genom den generella ordningen bör de mottagande medlemsstaterna kunna införa en kompensationsåtgärd. Denna åtgärd bör vara proportionerlig och särskilt ta hänsyn till sökandens yrkeserfarenhet. Erfarenheten visar att ett krav på lämplighetsprov eller anpassningsperiod, varvid invandraren själv får välja, ger tillräckliga garantier i fråga om sökandens kvalifikationsnivå, vilket innebär att varje undantag från denna rätt i varje enskilt fall bör vara motiverat av tvingande hänsyn till allmänintresset.

| (16) | För att gynna den fria rörligheten för yrkesutövare och samtidigt säkerställa en tillräcklig kvalifikationsnivå bör yrkessammanslutningar och yrkesorganisationer eller medlemsstater ha möjlighet att föreslå gemensamma europeiska plattformar. Det finns anledning att, på vissa villkor och med beaktande av medlemsstaternas behörighet, besluta vilka kvalifikationer som erfordras för utövande av ett yrke på deras respektive territorium och innehållet i och organisationen av utbildnings- och yrkesutbildningssystem samt med beaktande av gemenskapsrätten, i synnerhet gemenskapens konkurrensrätt, ta hänsyn till sådana initiativ i detta direktiv och härvid främja att erkännanden under den generella ordningen sker med mer automatik. De yrkessammanslutningar som kan lägga fram gemensamma plattformar bör vara representativa på nationell och europeisk nivå. En gemensam plattform är en samling kriterier som gör det möjligt att kompensera för största möjliga antal av de väsentliga skillnader som har konstaterats i utbildningskraven i minst två tredjedelar av medlemsstaterna inklusive samtliga medlemsstater som reglerar yrket. Kriterierna kan till exempel omfatta krav på kompletterande utbildning, en handledd anpassningsperiod, ett lämplighetsprov, eller en viss föreskriven lägsta nivå av praktik i yrket, eller kombinationer av dessa. |
| --- | --- |

(16)

För att gynna den fria rörligheten för yrkesutövare och samtidigt säkerställa en tillräcklig kvalifikationsnivå bör yrkessammanslutningar och yrkesorganisationer eller medlemsstater ha möjlighet att föreslå gemensamma europeiska plattformar. Det finns anledning att, på vissa villkor och med beaktande av medlemsstaternas behörighet, besluta vilka kvalifikationer som erfordras för utövande av ett yrke på deras respektive territorium och innehållet i och organisationen av utbildnings- och yrkesutbildningssystem samt med beaktande av gemenskapsrätten, i synnerhet gemenskapens konkurrensrätt, ta hänsyn till sådana initiativ i detta direktiv och härvid främja att erkännanden under den generella ordningen sker med mer automatik. De yrkessammanslutningar som kan lägga fram gemensamma plattformar bör vara representativa på nationell och europeisk nivå. En gemensam plattform är en samling kriterier som gör det möjligt att kompensera för största möjliga antal av de väsentliga skillnader som har konstaterats i utbildningskraven i minst två tredjedelar av medlemsstaterna inklusive samtliga medlemsstater som reglerar yrket. Kriterierna kan till exempel omfatta krav på kompletterande utbildning, en handledd anpassningsperiod, ett lämplighetsprov, eller en viss föreskriven lägsta nivå av praktik i yrket, eller kombinationer av dessa.

| (17) | För att beakta alla situationer för vilka det fortfarande inte finns någon bestämmelse om erkännande av yrkeskvalifikationer, bör den generella ordningen utsträckas till att omfatta de fall som inte täcks av något särskilt system, både när yrket inte omfattas av något av dessa system och när sökanden, trots att yrket omfattas av ett särskilt system, av särskilda och exceptionella skäl inte uppfyller kraven för att omfattas av detta. |
| --- | --- |

(17)

För att beakta alla situationer för vilka det fortfarande inte finns någon bestämmelse om erkännande av yrkeskvalifikationer, bör den generella ordningen utsträckas till att omfatta de fall som inte täcks av något särskilt system, både när yrket inte omfattas av något av dessa system och när sökanden, trots att yrket omfattas av ett särskilt system, av särskilda och exceptionella skäl inte uppfyller kraven för att omfattas av detta.

| (18) | Reglerna för att bevilja tillträde till ett antal industri-, handels- och hantverksverksamheter bör förenklas i de medlemsstater där dessa yrken är reglerade när verksamheten i fråga har utövats i en annan medlemsstat under en skälig tidsperiod som inte ligger alltför långt tillbaka i tiden. Samtidigt bibehålls för dessa verksamheter ett system med automatiskt erkännande grundat på yrkeserfarenhet. |
| --- | --- |

(18)

Reglerna för att bevilja tillträde till ett antal industri-, handels- och hantverksverksamheter bör förenklas i de medlemsstater där dessa yrken är reglerade när verksamheten i fråga har utövats i en annan medlemsstat under en skälig tidsperiod som inte ligger alltför långt tillbaka i tiden. Samtidigt bibehålls för dessa verksamheter ett system med automatiskt erkännande grundat på yrkeserfarenhet.

| (19) | Den fria rörligheten och det ömsesidiga erkännandet av bevis på formella kvalifikationer som läkare, sjuksköterska med ansvar för allmän hälso- och sjukvård, tandläkare, veterinär, barnmorska, farmaceut och arkitekt bör bygga på den grundläggande principen om automatiskt erkännande av bevis på formella kvalifikationer på grundval av en samordning av minimikraven för utbildningarna. För att få arbeta i medlemsländerna som läkare, sjuksköterska med ansvar för allmän hälso- och sjukvård, tandläkare, veterinär, barnmorska och farmaceut bör det dessutom krävas ett visst bevis på formella kvalifikationer som garanterar att den berörda personen har fullgjort en utbildning som uppfyller de fastställda minimikraven. Detta system bör kompletteras med en rad förvärvade rättigheter som de behöriga yrkesutövarna åtnjuter på vissa villkor. |
| --- | --- |

(19)

Den fria rörligheten och det ömsesidiga erkännandet av bevis på formella kvalifikationer som läkare, sjuksköterska med ansvar för allmän hälso- och sjukvård, tandläkare, veterinär, barnmorska, farmaceut och arkitekt bör bygga på den grundläggande principen om automatiskt erkännande av bevis på formella kvalifikationer på grundval av en samordning av minimikraven för utbildningarna. För att få arbeta i medlemsländerna som läkare, sjuksköterska med ansvar för allmän hälso- och sjukvård, tandläkare, veterinär, barnmorska och farmaceut bör det dessutom krävas ett visst bevis på formella kvalifikationer som garanterar att den berörda personen har fullgjort en utbildning som uppfyller de fastställda minimikraven. Detta system bör kompletteras med en rad förvärvade rättigheter som de behöriga yrkesutövarna åtnjuter på vissa villkor.

| (20) | För att beakta de särdrag som kännetecknar läkarnas och tandläkarnas utbildningssystem och gemenskapens regelverk för ömsesidigt erkännande på detta område är det för alla specialistkompetenser som är erkända vid detta direktivs ikraftträdande motiverat att bibehålla principen om automatiskt erkännande av de specialistkompetenser för läkare och tandläkare som är gemensamma för minst två medlemsstater.
  För att förenkla systemet bör
  dock
  principen om automatiskt erkännande,
  efter detta direktivs ikraftträdande, begränsas till
  de
  nya
  specialistkompetenser för läkare som är gemensamma för åtminstone två femtedelar av medlemsstaterna. Vidare
  inverkar
  detta direktiv inte på medlemsstaternas möjlighet att sinsemellan
  komma överens om
  ett automatiskt erkännande, enligt sina egna bestämmelser, för vissa specialistkompetenser för läkare och tandläkare som är gemensamma för dem
  och som inte omfattas av något automatiskt erkännande enligt detta direktiv. |
| --- | --- |

(20)

För att beakta de särdrag som kännetecknar läkarnas och tandläkarnas utbildningssystem och gemenskapens regelverk för ömsesidigt erkännande på detta område är det för alla specialistkompetenser som är erkända vid detta direktivs ikraftträdande motiverat att bibehålla principen om automatiskt erkännande av de specialistkompetenser för läkare och tandläkare som är gemensamma för minst två medlemsstater.
  För att förenkla systemet bör
  dock
  principen om automatiskt erkännande,
  efter detta direktivs ikraftträdande, begränsas till
  de
  nya
  specialistkompetenser för läkare som är gemensamma för åtminstone två femtedelar av medlemsstaterna. Vidare
  inverkar
  detta direktiv inte på medlemsstaternas möjlighet att sinsemellan
  komma överens om
  ett automatiskt erkännande, enligt sina egna bestämmelser, för vissa specialistkompetenser för läkare och tandläkare som är gemensamma för dem
  och som inte omfattas av något automatiskt erkännande enligt detta direktiv.

| (21) | Automatiskt erkännande av bevis på formella kvalifikationer som läkare med grundutbildning bör inte inverka på medlemsstaternas behörighet att avgöra huruvida detta bevis på formella kvalifikationer ger rätt till yrkesutövning eller inte. |
| --- | --- |

(21)

Automatiskt erkännande av bevis på formella kvalifikationer som läkare med grundutbildning bör inte inverka på medlemsstaternas behörighet att avgöra huruvida detta bevis på formella kvalifikationer ger rätt till yrkesutövning eller inte.

| (22) | Alla medlemsstaterna bör behandla tandläkaryrket som ett särskilt yrke skilt från läkaryrket, oavsett eventuell specialisering i odonto-stomatologi. Medlemsstaterna bör se till att utbildningen av tandläkare ger de färdigheter som krävs för att utöva alla former av verksamhet som innebär förebyggande, diagnos och behandling av anomalier och sjukdomar i tänder, mun, käkar och omkringliggande vävnader. Tandläkaryrket bör utövas av personer som innehar det bevis på formella kvalifikationer som tandläkare som anges i detta direktiv. |
| --- | --- |

(22)

Alla medlemsstaterna bör behandla tandläkaryrket som ett särskilt yrke skilt från läkaryrket, oavsett eventuell specialisering i odonto-stomatologi. Medlemsstaterna bör se till att utbildningen av tandläkare ger de färdigheter som krävs för att utöva alla former av verksamhet som innebär förebyggande, diagnos och behandling av anomalier och sjukdomar i tänder, mun, käkar och omkringliggande vävnader. Tandläkaryrket bör utövas av personer som innehar det bevis på formella kvalifikationer som tandläkare som anges i detta direktiv.

| (23) | Det har inte framstått som önskvärt att föreskriva en utbildningsväg för barnmorskor som är enhetlig för alla medlemsstaterna. De bör tvärtom ges största möjliga frihet att organisera sin egen utbildning. |
| --- | --- |

(23)

Det har inte framstått som önskvärt att föreskriva en utbildningsväg för barnmorskor som är enhetlig för alla medlemsstaterna. De bör tvärtom ges största möjliga frihet att organisera sin egen utbildning.

| (24) | För enkelhetens skull bör beteckningen ”farmaceut” användas för att därmed avgränsa tillämpningsområdet för bestämmelserna om automatiskt erkännande av bevis på formella kvalifikationer, utan att det påverkar de specifika nationella bestämmelser som reglerar dessa verksamheter. |
| --- | --- |

(24)

För enkelhetens skull bör beteckningen ”farmaceut” användas för att därmed avgränsa tillämpningsområdet för bestämmelserna om automatiskt erkännande av bevis på formella kvalifikationer, utan att det påverkar de specifika nationella bestämmelser som reglerar dessa verksamheter.

| (25) | Personersom innehar ett bevis på formella kvalifikationer i farmaci är specialister på läkemedelsprodukter och bör i princip ha rätt till ett minimum av verksamhet på detta område i alla medlemsstater. Att ett sådant minsta verksamhetsområde fastställs i detta direktiv bör varken innebära någon begränsning av de former av verksamhet som farmaceuter har tillgång till i medlemsstaterna, bland annat när det gäller biomedicinska analyser, eller att dessa yrkesutövare beviljas monopol, eftersom detta fortfarande tillhör medlemsstaternas behörighetsområde. Bestämmelserna i detta direktiv påverkar inte medlemsstaternas möjlighet att kräva ytterligare utbildning som villkor för tillträde till de former av verksamhet som inte ingår i det minsta samordnade verksamhetsområdet. En mottagande medlemsstat bör därför kunna kräva att de medborgare som innehar något av de bevis på formella kvalifikationer som enligt detta direktiv erkänns automatiskt uppfyller dessa villkor. |
| --- | --- |

(25)

Personersom innehar ett bevis på formella kvalifikationer i farmaci är specialister på läkemedelsprodukter och bör i princip ha rätt till ett minimum av verksamhet på detta område i alla medlemsstater. Att ett sådant minsta verksamhetsområde fastställs i detta direktiv bör varken innebära någon begränsning av de former av verksamhet som farmaceuter har tillgång till i medlemsstaterna, bland annat när det gäller biomedicinska analyser, eller att dessa yrkesutövare beviljas monopol, eftersom detta fortfarande tillhör medlemsstaternas behörighetsområde. Bestämmelserna i detta direktiv påverkar inte medlemsstaternas möjlighet att kräva ytterligare utbildning som villkor för tillträde till de former av verksamhet som inte ingår i det minsta samordnade verksamhetsområdet. En mottagande medlemsstat bör därför kunna kräva att de medborgare som innehar något av de bevis på formella kvalifikationer som enligt detta direktiv erkänns automatiskt uppfyller dessa villkor.

| (26) | Detta direktiv avser inte samordning av samtliga villkor för att få tillträde till och utöva farmaceutisk verksamhet. Särskilt bör den geografiska fördelningen av apotek och frågan om monopol på utlämning av läkemedel förbli medlemsstaternas ensak. Detta direktiv påverkar inte medlemsstaternas lagar och andra författningar som förbjuder eller uppställer vissa villkor för företagens utövande av viss farmaceutisk verksamhet. |
| --- | --- |

(26)

Detta direktiv avser inte samordning av samtliga villkor för att få tillträde till och utöva farmaceutisk verksamhet. Särskilt bör den geografiska fördelningen av apotek och frågan om monopol på utlämning av läkemedel förbli medlemsstaternas ensak. Detta direktiv påverkar inte medlemsstaternas lagar och andra författningar som förbjuder eller uppställer vissa villkor för företagens utövande av viss farmaceutisk verksamhet.

| (27) | Arkitektur, byggnaders kvalitet, det sätt på vilket dessa smälter in i omgivningen, respekt för naturliga landskap och stadsmiljön samt det kollektiva och individuella kulturarvet är angelägenheter av allmänt intresse. Därför bör det ömsesidiga erkännandet av kvalifikationer grundas på kvalitativa och kvantitativa kriterier, som garanterar att innehavarna av erkända bevis på formella kvalifikationer kan förstå och ge praktiska uttryck åt enskilda personers, samhällsgruppers och myndigheters behov i fråga om fysisk planering, utformning, projektering och uppförande av byggnader, bevarande och tillvaratagande av det arkitektoniska arvet och bevarande av jämvikt i naturen. |
| --- | --- |

(27)

Arkitektur, byggnaders kvalitet, det sätt på vilket dessa smälter in i omgivningen, respekt för naturliga landskap och stadsmiljön samt det kollektiva och individuella kulturarvet är angelägenheter av allmänt intresse. Därför bör det ömsesidiga erkännandet av kvalifikationer grundas på kvalitativa och kvantitativa kriterier, som garanterar att innehavarna av erkända bevis på formella kvalifikationer kan förstå och ge praktiska uttryck åt enskilda personers, samhällsgruppers och myndigheters behov i fråga om fysisk planering, utformning, projektering och uppförande av byggnader, bevarande och tillvaratagande av det arkitektoniska arvet och bevarande av jämvikt i naturen.

| (28) | De nationella bestämmelserna på arkitekturområdet och om tillträde till och utövande av yrkesverksamhet som arkitekt har en mycket varierad räckvidd. I de flesta medlemsstater utövas verksamheten på arkitekturområdet rättsligt eller i praktiken av personer som har titeln arkitekt, antingen enbart eller tillsammans med en annan titel. Dessa personer har inte monopol på att utöva denna verksamhet, utom när det föreskrivs i lag. Denna verksamhet eller en del av den kan också utövas av andra yrkeskategorier, särskilt av ingenjörer som fått särskild utbildning i byggande eller byggnadskonst. För enkelhetens skull bör begreppet ”arkitekt” användas för att därmed avgränsa tillämpningsområdet för bestämmelserna om automatiskt erkännande av kvalifikationer på arkitekturområdet, utan att det påverkar de specifika nationella bestämmelser som reglerar dessa verksamheter. |
| --- | --- |

(28)

De nationella bestämmelserna på arkitekturområdet och om tillträde till och utövande av yrkesverksamhet som arkitekt har en mycket varierad räckvidd. I de flesta medlemsstater utövas verksamheten på arkitekturområdet rättsligt eller i praktiken av personer som har titeln arkitekt, antingen enbart eller tillsammans med en annan titel. Dessa personer har inte monopol på att utöva denna verksamhet, utom när det föreskrivs i lag. Denna verksamhet eller en del av den kan också utövas av andra yrkeskategorier, särskilt av ingenjörer som fått särskild utbildning i byggande eller byggnadskonst. För enkelhetens skull bör begreppet ”arkitekt” användas för att därmed avgränsa tillämpningsområdet för bestämmelserna om automatiskt erkännande av kvalifikationer på arkitekturområdet, utan att det påverkar de specifika nationella bestämmelser som reglerar dessa verksamheter.

| (29) | Om en nationell och europeisk yrkesorganisation eller yrkessammanslutning för ett reglerat yrke som avses i artikel 15 inkommer med en rimlig begäran om särskilda bestämmelser om erkännande av kvalifikationer på grundval av en samordning av minimikraven för utbildningarna, bör kommissionen avgöra om det är lämpligt att lägga fram ett förslag om ändring av detta direktiv. |
| --- | --- |

(29)

Om en nationell och europeisk yrkesorganisation eller yrkessammanslutning för ett reglerat yrke som avses i artikel 15 inkommer med en rimlig begäran om särskilda bestämmelser om erkännande av kvalifikationer på grundval av en samordning av minimikraven för utbildningarna, bör kommissionen avgöra om det är lämpligt att lägga fram ett förslag om ändring av detta direktiv.

| (30) | För att säkerställa att ordningen för erkännande av yrkeskvalifikationer blir effektiv bör enhetliga formföreskrifter och handläggningsregler fastställas för genomförandet samt vissa närmare bestämmelser för utövandet av yrket. |
| --- | --- |

(30)

För att säkerställa att ordningen för erkännande av yrkeskvalifikationer blir effektiv bör enhetliga formföreskrifter och handläggningsregler fastställas för genomförandet samt vissa närmare bestämmelser för utövandet av yrket.

| (31) | Eftersom genomförandet av detta direktiv och uppfyllandet av de skyldigheter det medför underlättas av att medlemsstaterna samarbetar sinsemellan och med kommissionen, bör närmare bestämmelser fastställas för ett sådant samarbete. |
| --- | --- |

(31)

Eftersom genomförandet av detta direktiv och uppfyllandet av de skyldigheter det medför underlättas av att medlemsstaterna samarbetar sinsemellan och med kommissionen, bör närmare bestämmelser fastställas för ett sådant samarbete.

| (32) | Genom att på europeisk nivå införa yrkeskort utfärdade av yrkessammanslutningar eller yrkesorganisationer kan man underlätta yrkesutövarnas rörlighet, särskilt genom att öka takten i utbytet av information mellan den mottagande medlemsstaten och ursprungsmedlemsstaten. Med hjälp av detta yrkeskort bör man kunna följa karriären för en yrkesutövare som etablerar sig i olika medlemsstater. Sådana yrkeskort skulle kunna innehålla uppgifter om yrkesutövarens yrkeskvalifikationer (studier vid universitet eller andra läroanstalter, examensbevis, yrkeserfarenhet), hans lagenliga etablering, påföljder som han har ådragit sig i samband med yrkesutövandet samt uppgifter om behörig myndighet. Uppgifterna bör vara helt förenliga med bestämmelserna om uppgiftsskydd. |
| --- | --- |

(32)

Genom att på europeisk nivå införa yrkeskort utfärdade av yrkessammanslutningar eller yrkesorganisationer kan man underlätta yrkesutövarnas rörlighet, särskilt genom att öka takten i utbytet av information mellan den mottagande medlemsstaten och ursprungsmedlemsstaten. Med hjälp av detta yrkeskort bör man kunna följa karriären för en yrkesutövare som etablerar sig i olika medlemsstater. Sådana yrkeskort skulle kunna innehålla uppgifter om yrkesutövarens yrkeskvalifikationer (studier vid universitet eller andra läroanstalter, examensbevis, yrkeserfarenhet), hans lagenliga etablering, påföljder som han har ådragit sig i samband med yrkesutövandet samt uppgifter om behörig myndighet. Uppgifterna bör vara helt förenliga med bestämmelserna om uppgiftsskydd.

| (33) | Upprättandet av ett nätverk av kontaktpunkter med uppgift att lämna information och bistånd till medlemsstaternas medborgare kommer att göra det möjligt att säkerställa att systemet med erkännande är klart och tydligt. Dessa kontaktpunkter skall ge varje medborgare som så begär och kommissionen all information och alla adresser som behövs för erkännandeförfarandet. Att varje medlemsstat utser en enda kontaktpunkt inom detta nätverk påverkar inte organisationen av befogenheter på nationell nivå. I synnerhet utgör det inget hinder för att på nationell nivå utse flera kontor, eftersom den kontaktpunkt som utses inom nämnda nätverk ansvarar för att samordna med övriga kontor och för att vid behov informera medborgaren om närmare uppgifter om det relevanta behöriga kontoret. |
| --- | --- |

(33)

Upprättandet av ett nätverk av kontaktpunkter med uppgift att lämna information och bistånd till medlemsstaternas medborgare kommer att göra det möjligt att säkerställa att systemet med erkännande är klart och tydligt. Dessa kontaktpunkter skall ge varje medborgare som så begär och kommissionen all information och alla adresser som behövs för erkännandeförfarandet. Att varje medlemsstat utser en enda kontaktpunkt inom detta nätverk påverkar inte organisationen av befogenheter på nationell nivå. I synnerhet utgör det inget hinder för att på nationell nivå utse flera kontor, eftersom den kontaktpunkt som utses inom nämnda nätverk ansvarar för att samordna med övriga kontor och för att vid behov informera medborgaren om närmare uppgifter om det relevanta behöriga kontoret.

| (34) | Administrationen av de olika system för erkännande som har införts genom sektorsdirektiven och den generella ordningen har visat sig vara tung och komplicerad. Administrationen och uppdateringen av detta direktiv för att beakta vetenskapliga och tekniska framsteg bör därför förenklas, särskilt när minimikraven för utbildningarna samordnas för att uppnå ett automatiskt erkännande av kvalifikationerna. En enda kommitté för erkännande av yrkeskvalifikationer bör inrättas för detta ändamål,
  och det bör finnas garantier för en lämplig medverkan av yrkesorganisationerna, även på EU-nivå. |
| --- | --- |

(34)

Administrationen av de olika system för erkännande som har införts genom sektorsdirektiven och den generella ordningen har visat sig vara tung och komplicerad. Administrationen och uppdateringen av detta direktiv för att beakta vetenskapliga och tekniska framsteg bör därför förenklas, särskilt när minimikraven för utbildningarna samordnas för att uppnå ett automatiskt erkännande av kvalifikationerna. En enda kommitté för erkännande av yrkeskvalifikationer bör inrättas för detta ändamål,
  och det bör finnas garantier för en lämplig medverkan av yrkesorganisationerna, även på EU-nivå.

| (35) | De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta direktiv bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (20). |
| --- | --- |

(35)

De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta direktiv bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (20).

| (36) | Genom att medlemsstaterna utarbetar en periodisk rapport med statistiska uppgifter om genomförandet av detta direktiv, blir det möjligt att bedöma effekten av ordningen för erkännande av yrkeskvalifikationer. |
| --- | --- |

(36)

Genom att medlemsstaterna utarbetar en periodisk rapport med statistiska uppgifter om genomförandet av detta direktiv, blir det möjligt att bedöma effekten av ordningen för erkännande av yrkeskvalifikationer.

| (37) | Det bör finnas ett lämpligt förfarande för att anta tillfälliga åtgärder, om tillämpningen av en bestämmelse i detta direktiv skulle innebära större svårigheter i en medlemsstat. |
| --- | --- |

(37)

Det bör finnas ett lämpligt förfarande för att anta tillfälliga åtgärder, om tillämpningen av en bestämmelse i detta direktiv skulle innebära större svårigheter i en medlemsstat.

| (38) | Bestämmelserna i detta direktiv påverkar inte medlemsstaternas rätt att själva utforma sina nationella system för social trygghet och att bestämma vilken verksamhet som måste utövas inom ramen för detta system. |
| --- | --- |

(38)

Bestämmelserna i detta direktiv påverkar inte medlemsstaternas rätt att själva utforma sina nationella system för social trygghet och att bestämma vilken verksamhet som måste utövas inom ramen för detta system.

| (39) | Livslångt lärande har blivit särskilt viktigt för ett stort antal yrken i och med de snabba tekniska och vetenskapliga framstegen. I detta sammanhang ankommer det på medlemsstaterna att se till att yrkesutövarna genom lämplig fortbildning håller sig underrättade om de tekniska och vetenskapliga framstegen. |
| --- | --- |

(39)

Livslångt lärande har blivit särskilt viktigt för ett stort antal yrken i och med de snabba tekniska och vetenskapliga framstegen. I detta sammanhang ankommer det på medlemsstaterna att se till att yrkesutövarna genom lämplig fortbildning håller sig underrättade om de tekniska och vetenskapliga framstegen.

| (40) | Eftersom målen för detta direktiv, nämligen att rationalisera, förenkla och förbättra reglerna om erkännande av yrkeskvalifikationer, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför bättre uppnås på gemenskapsnivå, får gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(40)

Eftersom målen för detta direktiv, nämligen att rationalisera, förenkla och förbättra reglerna om erkännande av yrkeskvalifikationer, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför bättre uppnås på gemenskapsnivå, får gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (41) | Detta direktiv
  påverkar inte tillämpningen av artikel 39.4 och artikel 45 i fördraget, som bland annat rör notarius publicus. |
| --- | --- |

(41)

Detta direktiv
  påverkar inte tillämpningen av artikel 39.4 och artikel 45 i fördraget, som bland annat rör notarius publicus.

| (42) | I fråga om etableringsrätt och tillhandahållande av tjänster åsidosätter detta direktiv inte andra särskilda rättsliga bestämmelser för erkännandet av yrkeskvalifikationer, till exempel gällande bestämmelser för transportområdet, försäkringsförmedlare och lagstadgade revisorer. Detta direktiv påverkar inte tillämpningen av rådets direktiv 77/249/EEG av den 22 mars 1977 om underlättande för advokater att effektivt begagna sig av friheten att tillhandahålla tjänster (21) eller Europaparlamentets och rådets direktiv 98/5/EG av den 16 februari 1998 om underlättande av stadigvarande utövande av advokatyrket i en annan medlemsstat än den i vilken auktorisationen erhölls (22). Erkännande av juristers yrkeskvalifikationer i syfte att omedelbart utöva yrket under yrkestiteln i den mottagande medlemsstaten omfattas av det här direktivet. |
| --- | --- |

(42)

I fråga om etableringsrätt och tillhandahållande av tjänster åsidosätter detta direktiv inte andra särskilda rättsliga bestämmelser för erkännandet av yrkeskvalifikationer, till exempel gällande bestämmelser för transportområdet, försäkringsförmedlare och lagstadgade revisorer. Detta direktiv påverkar inte tillämpningen av rådets direktiv 77/249/EEG av den 22 mars 1977 om underlättande för advokater att effektivt begagna sig av friheten att tillhandahålla tjänster (21) eller Europaparlamentets och rådets direktiv 98/5/EG av den 16 februari 1998 om underlättande av stadigvarande utövande av advokatyrket i en annan medlemsstat än den i vilken auktorisationen erhölls (22). Erkännande av juristers yrkeskvalifikationer i syfte att omedelbart utöva yrket under yrkestiteln i den mottagande medlemsstaten omfattas av det här direktivet.

| (43) | I den mån de är reglerade omfattar detta direktiv även fria yrken, som enligt detta direktiv utövas av var och en som på grund av särskilda yrkeskvalifikationer personligen, under eget ansvar och yrkesmässigt självständigt utför intellektuella tjänster i allmänhetens och uppdragsgivarens intresse. Yrkesutövningen är i medlemsstaterna vanligen, i överensstämmelse med fördraget, underkastad särskilda rättsliga förpliktelser i enlighet med den nationella lagstiftningen och de bestämmelser som inom lagstiftningens ramar fastställs under självständiga former av respektive representativ yrkesorganisation; genom dessa bestämmelser säkerställs och vidareutvecklas professionaliteten och kvaliteten och förtroendet mellan den som utför tjänsten och uppdragsgivaren. |
| --- | --- |

(43)

I den mån de är reglerade omfattar detta direktiv även fria yrken, som enligt detta direktiv utövas av var och en som på grund av särskilda yrkeskvalifikationer personligen, under eget ansvar och yrkesmässigt självständigt utför intellektuella tjänster i allmänhetens och uppdragsgivarens intresse. Yrkesutövningen är i medlemsstaterna vanligen, i överensstämmelse med fördraget, underkastad särskilda rättsliga förpliktelser i enlighet med den nationella lagstiftningen och de bestämmelser som inom lagstiftningens ramar fastställs under självständiga former av respektive representativ yrkesorganisation; genom dessa bestämmelser säkerställs och vidareutvecklas professionaliteten och kvaliteten och förtroendet mellan den som utför tjänsten och uppdragsgivaren.

| (44) | Detta direktiv påverkar inte de åtgärder som är nödvändiga för att garantera en hög hälso- och konsumentskyddsnivå. |
| --- | --- |

(44)

Detta direktiv påverkar inte de åtgärder som är nödvändiga för att garantera en hög hälso- och konsumentskyddsnivå.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

AVDELNING I

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 1

Syfte

I detta direktiv fastställs de regler enligt vilka en medlemsstat som kräver bestämda yrkeskvalifikationer för tillträde till eller utövande av ett reglerat yrke inom sitt territorium (nedan kallad ”mottagande medlemsstat”) för tillträde till och utövandet av detta yrke skall erkänna sådana yrkeskvalifikationer som förvärvats i en eller flera andra medlemsstater (nedan kallad ”ursprungsmedlemsstat”) och som ger innehavaren av dessa kvalifikationer rätt att där utöva yrket.

Artikel 2

Räckvidd

1.   Detta direktiv skall gälla för alla de medborgare i en medlemsstat,
  inbegripet fria yrkesutövare,
  som vill utöva ett reglerat yrke, antingen som egenföretagare eller anställd, i en annan medlemsstat än den där de har förvärvat sina yrkeskvalifikationer.

2.   Varje medlemsstat kan inom sitt territorium, enligt sin egen lagstiftning, tillåta medborgare från medlemsstaterna med yrkeskvalifikationer som inte erhållits i en medlemsstat att utöva ett reglerat yrke enligt artikel 3.1 a. För de yrken som omfattas av avdelning III kapitel III skall detta första erkännande ske i överensstämmelse med de minimikrav på utbildning som anges i det kapitlet.

3.   Om det för ett visst reglerat yrke finns andra särskilda regler för erkännande av yrkeskvalifikationer finns i ett separat instrument i gemenskapslagstiftningen, skall motsvarande bestämmelser i det här direktivet inte gälla.

Artikel 3

Definitioner

1.   I detta direktiv används följande beteckningar med de betydelser som här anges:

| a) | ”reglerat yrke”: en eller flera former av yrkesverksamhet där det genom lagar och andra författningar direkt eller indirekt krävs bestämda yrkeskvalifikationer för tillträde till eller utövande av verksamheten eller någon form av denna; i synnerhet skall användandet av en yrkestitel som genom bestämmelser i lagar och andra författningar enbart får användas av den som innehar en viss yrkeskvalifikation utgöra en form av utövande. När första meningen inte är tillämplig, skall ett sådant yrke som avses i punkt 2 betraktas som ett reglerat yrke. |
| --- | --- |

a)

”reglerat yrke”: en eller flera former av yrkesverksamhet där det genom lagar och andra författningar direkt eller indirekt krävs bestämda yrkeskvalifikationer för tillträde till eller utövande av verksamheten eller någon form av denna; i synnerhet skall användandet av en yrkestitel som genom bestämmelser i lagar och andra författningar enbart får användas av den som innehar en viss yrkeskvalifikation utgöra en form av utövande. När första meningen inte är tillämplig, skall ett sådant yrke som avses i punkt 2 betraktas som ett reglerat yrke.

| b) | ”yrkeskvalifikationer”: kvalifikationer som intygas i ett bevis på formella kvalifikationer, ett kompetensbevis enligt artikel 11 a i och/eller yrkeserfarenhet. |
| --- | --- |

b)

”yrkeskvalifikationer”: kvalifikationer som intygas i ett bevis på formella kvalifikationer, ett kompetensbevis enligt artikel 11 a i och/eller yrkeserfarenhet.

| c) | ”bevis på formella kvalifikationer”: examens-, utbildnings- eller annat behörighetsbevis för en yrkesutbildning som huvudsakligen ägt rum i gemenskapen, utfärdat av en myndighet i en medlemsstat vilken utsetts i enlighet med denna stats lagar och andra författningar. När första meningen inte är tilllämplig, skall ett sådant bevis på formella kvalifikationer som avses i punkt 3 betraktas som ett bevis på formella kvalifikationer. |
| --- | --- |

c)

”bevis på formella kvalifikationer”: examens-, utbildnings- eller annat behörighetsbevis för en yrkesutbildning som huvudsakligen ägt rum i gemenskapen, utfärdat av en myndighet i en medlemsstat vilken utsetts i enlighet med denna stats lagar och andra författningar. När första meningen inte är tilllämplig, skall ett sådant bevis på formella kvalifikationer som avses i punkt 3 betraktas som ett bevis på formella kvalifikationer.

| d) | ”behörig myndighet”: varje myndighet eller organ som medlemsstaterna bemyndigat att utfärda eller ta emot utbildningsbevis och andra handlingar eller upplysningar, samt att ta emot ansökningar och fatta de beslut som avses i detta direktiv. |
| --- | --- |

d)

”behörig myndighet”: varje myndighet eller organ som medlemsstaterna bemyndigat att utfärda eller ta emot utbildningsbevis och andra handlingar eller upplysningar, samt att ta emot ansökningar och fatta de beslut som avses i detta direktiv.

| e) | ”reglerad utbildning”: all utbildning som särskilt utformats för ett visst yrke och som omfattar en eller flera kurser som vid behov kompletteras genom yrkesutbildning, provtjänstgöring eller yrkesutövning.
  Utformningen och nivån på yrkesutbildningen, provtjänstgöringen eller yrkesutövningen skall fastställas i den berörda medlemsstatens lagar och andra författningar, eller övervakas eller godkännas av den för ändamålet utsedda myndigheten. |
| --- | --- |

e)

”reglerad utbildning”: all utbildning som särskilt utformats för ett visst yrke och som omfattar en eller flera kurser som vid behov kompletteras genom yrkesutbildning, provtjänstgöring eller yrkesutövning.

Utformningen och nivån på yrkesutbildningen, provtjänstgöringen eller yrkesutövningen skall fastställas i den berörda medlemsstatens lagar och andra författningar, eller övervakas eller godkännas av den för ändamålet utsedda myndigheten.

| f) | ”yrkeserfarenhet”: det faktiska och lagliga utövandet av ifrågavarande yrke i en medlemsstat. |
| --- | --- |

f)

”yrkeserfarenhet”: det faktiska och lagliga utövandet av ifrågavarande yrke i en medlemsstat.

| g) | ”anpassningsperiod”: utövande av ett reglerat yrke i den mottagande medlemsstaten under en behörig yrkesutövares ansvar, eventuellt åtföljt av kompletterande utbildning. Denna praktik skall bedömas. De detaljerade bestämmelserna för anpassningsperioden och dess utvärdering samt status för en migrerande praktikant skall fastställas av den behöriga myndigheten i den mottagande medlemsstaten.
  Den status som personen får i den mottagande medlemsstaten, särskilt när det gäller rätt till vistelse samt skyldigheter, sociala rättigheter och förmåner, ersättningar och arvoden, skall fastställas av de behöriga myndigheterna i nämnda medlemsstat i enlighet med tillämplig gemenskapslagstiftning. |
| --- | --- |

g)

”anpassningsperiod”: utövande av ett reglerat yrke i den mottagande medlemsstaten under en behörig yrkesutövares ansvar, eventuellt åtföljt av kompletterande utbildning. Denna praktik skall bedömas. De detaljerade bestämmelserna för anpassningsperioden och dess utvärdering samt status för en migrerande praktikant skall fastställas av den behöriga myndigheten i den mottagande medlemsstaten.

Den status som personen får i den mottagande medlemsstaten, särskilt när det gäller rätt till vistelse samt skyldigheter, sociala rättigheter och förmåner, ersättningar och arvoden, skall fastställas av de behöriga myndigheterna i nämnda medlemsstat i enlighet med tillämplig gemenskapslagstiftning.

| h) | ”lämplighetsprov”: ett prov som endast gäller sökandens yrkeskunnighet och som utarbetas av de behöriga myndigheterna i den mottagande medlemsstaten i syfte att bedöma sökandens förmåga att utöva ett reglerat yrke i denna medlemsstat. För att bevilja genomförande av detta prov skall de behöriga myndigheterna upprätta en förteckning över de ämnen som, utifrån en jämförelse mellan den utbildning som krävs i medlemsstaten och den som sökanden har genomgått, inte omfattas av de examenseller andra behörighetsbevis som sökanden har.
  Lämplighetsprovet skall utformas med beaktande av att sökanden är en behörig yrkesutövare i ursprungsmedlemsstaten eller den medlemsstat han kommer ifrån. Det skall omfatta ämnen valda ur förteckningen och i vilka kunskap är väsentlig för att kunna utöva yrket i den mottagande medlemsstaten. Provet får också omfatta kännedom om de yrkesregler som gäller för ifrågavarande verksamhet i den mottagande medlemsstaten.
  De närmare bestämmelserna för lämplighetsprovet och status i den mottagande medlemsstaten för den som vill förbereda sig för provet skall fastställas av de behöriga myndigheterna i denna medlemsstat. |
| --- | --- |

h)

”lämplighetsprov”: ett prov som endast gäller sökandens yrkeskunnighet och som utarbetas av de behöriga myndigheterna i den mottagande medlemsstaten i syfte att bedöma sökandens förmåga att utöva ett reglerat yrke i denna medlemsstat. För att bevilja genomförande av detta prov skall de behöriga myndigheterna upprätta en förteckning över de ämnen som, utifrån en jämförelse mellan den utbildning som krävs i medlemsstaten och den som sökanden har genomgått, inte omfattas av de examenseller andra behörighetsbevis som sökanden har.

Lämplighetsprovet skall utformas med beaktande av att sökanden är en behörig yrkesutövare i ursprungsmedlemsstaten eller den medlemsstat han kommer ifrån. Det skall omfatta ämnen valda ur förteckningen och i vilka kunskap är väsentlig för att kunna utöva yrket i den mottagande medlemsstaten. Provet får också omfatta kännedom om de yrkesregler som gäller för ifrågavarande verksamhet i den mottagande medlemsstaten.

De närmare bestämmelserna för lämplighetsprovet och status i den mottagande medlemsstaten för den som vill förbereda sig för provet skall fastställas av de behöriga myndigheterna i denna medlemsstat.

| i) | ”företagsledare”: varje person som har varit verksam i ett företag inom ifrågavarande yrkesgren






  i) | som företagsledare eller chef för en filial, eller |
| --- | --- | --- |

i)

”företagsledare”: varje person som har varit verksam i ett företag inom ifrågavarande yrkesgren

i)

som företagsledare eller chef för en filial, eller

| ii) | som ställföreträdare för ägaren till ett företag eller till en företagsledare, om befattningen innebär att han har ett ansvar motsvarande ägarens eller företagsledarens, eller |
| --- | --- |

ii)

som ställföreträdare för ägaren till ett företag eller till en företagsledare, om befattningen innebär att han har ett ansvar motsvarande ägarens eller företagsledarens, eller

| iii) | i en arbetsledande funktion med arbetsuppgifter av affärsmässig och/eller teknisk art och med ansvar för en eller flera avdelningar inom företaget. |
| --- | --- |

iii)

i en arbetsledande funktion med arbetsuppgifter av affärsmässig och/eller teknisk art och med ansvar för en eller flera avdelningar inom företaget.

2.   Ett yrke som utövas av medlemmarna i en sådan sammanslutning eller organisation som anges i bilaga I skall betraktas som ett reglerat yrke.

De sammanslutningar eller organisationer som avses i första stycket har särskilt till uppgift att främja och upprätthålla en hög standard inom det berörda yrkesområdet. För detta syfte är de föremål för erkännande i en medlemsstat i en speciell form och tilldelar sina medlemmar bevis på formella kvalifikationer, ser till att medlemmarna iakttar de regler för yrkesmässigt uppförande som de föreskriver och ger dem rätten att använda en titel eller en bokstavsförkortning eller att erhålla en ställning som motsvarar detta bevis på formella kvalifikationer.

När en medlemsstat erkänner en sådan sammanslutning eller organisation som avses i första stycket, skall den underrätta kommissionen som skall offentliggöra informationen i Europeiska unionens officiella tidning.

3.   Som bevis på formella kvalifikationer skall också betraktas varje bevis på formella kvalifikationer som utfärdats i tredjeland, om innehavaren har tre års yrkeserfarenhet inom det berörda yrket på den medlemsstats territorium där beviset på formella kvalifikationer erkändes i enlighet med artikel 2.2 och detta har intygats av den medlemsstaten.

Artikel 4

Verkan av erkännandet

1.   Den mottagande medlemsstatens erkännande av yrkeskvalifikationerna skall ge förmånstagaren möjlighet att på samma villkor som medborgarna i denna medlemsstat utöva det yrke som personen i fråga är behörig för i ursprungsmedlemsstaten.

2.   I detta direktiv skall det yrke som sökanden önskar utöva i den mottagande medlemsstaten vara detsamma som sökanden är behörig för i ursprungsmedlemsstaten, om det rör sig om jämförbara verksamheter.

AVDELNING II

FRIHET ATT TILLHANDAHÅLLA TJÄNSTER

Artikel 5

Principen om friheten att tillhandahålla tjänster

1.   Utan att det påverkar särskilda bestämmelser i gemenskapslagstiftningen eller tillämpningen av artiklarna 6 och 7 i detta direktiv får inte medlemsstaterna av skäl som rör yrkeskvalifikationerna inskränka friheten att tillhandahålla tjänster i en annan medlemsstat

| a) | om tjänsteleverantören är lagligen etablerad i en medlemsstat för att där utöva samma yrke (nedan kallad ”etableringsmedlemsstaten”) och |
| --- | --- |

a)

om tjänsteleverantören är lagligen etablerad i en medlemsstat för att där utöva samma yrke (nedan kallad ”etableringsmedlemsstaten”) och

| b) | om tjänsteleverantören förflyttar sig och om han/hon har utövat yrket under minst två år i etableringsmedlemsstaten under de tio år som föregår tillhandahållandet av tjänsten, om yrket inte är reglerat i den medlemsstaten. Kravet på två års yrkespraktik skall inte tillämpas om yrket eller utbildningen för yrket är reglerad. |
| --- | --- |

b)

om tjänsteleverantören förflyttar sig och om han/hon har utövat yrket under minst två år i etableringsmedlemsstaten under de tio år som föregår tillhandahållandet av tjänsten, om yrket inte är reglerat i den medlemsstaten. Kravet på två års yrkespraktik skall inte tillämpas om yrket eller utbildningen för yrket är reglerad.

2.   Bestämmelserna i denna avdelning skall
  enbart
  tillämpas om tjänsteleverantören flyttar till den mottagande medlemsstatens territorium för att temporärt och tillfälligt utöva ett yrke enligt punkt 1.

Huruvida tillhandahållandet av tjänsten är temporärt och tillfälligt skall bedömas från fall till fall, i synnerhet på grundval av tjänstens varaktighet, frekvens, periodicitet och kontinuitet.

3.   En tjänsteleverantör som förflyttar sig skall omfattas av de yrkesregler
  av yrkesmässig,
  yrkesrättslig
  eller administrativ art som har direkt samband med yrkeskvalifikationerna, t. ex. yrkesdefinitionen, användningen av titlar och allvarlig försummelse i yrkesutövningen som har direkt och specifikt samband med konsumentskydd och konsumentsäkerhet
  samt de disciplinära bestämmelser
  som tillämpas i den mottagande medlemsstaten på personer som utövar samma yrke i den medlemsstaten.

Artikel 6

Undantag

I enlighet med artikel 5.1 skall den mottagande medlemsstaten medge tjänsteleverantörer som är etablerade i en annan medlemsstat undantag från de krav som ställs på yrkesutövare som är etablerade inom den mottagande medlemsstatens territorium i fråga om

| a) | tillstånd från, registrering eller medlemskap i en yrkesorganisation eller motsvarande organ; för att underlätta tillämpningen av disciplinära bestämmelser som gäller på territoriet, enligt artikel 5.3 i detta direktiv, får medlemsstaterna föreskriva antingen automatisk tillfällig registrering eller proformamedlemskap i en sådan yrkesorganisation eller motsvarande organ, på villkor att detta inte försenar eller på något sätt försvårar tillhandahållandet av tjänster och inte medför extrautgifter för tjänsteleverantören. En kopia av den underrättelse som avses i artikel 7.1 och i förekommande fall av en förnyad underrättelse, åtföljd, när det gäller yrken som har sådana konsekvenser för folkhälsa och säkerhet som avses i artikel 7.4 eller som omfattas av automatiskt erkännande i enlighet med avdelning III kapitel III, av en kopia av de handlingar som avses i artikel 7.2, skall skickas från den behöriga myndigheten till den relevanta yrkesorganisationen eller motsvarande organ, och detta skall betraktas som en automatisk tillfällig registrering eller ett proformamedlemskap, |
| --- | --- |

a)

tillstånd från, registrering eller medlemskap i en yrkesorganisation eller motsvarande organ; för att underlätta tillämpningen av disciplinära bestämmelser som gäller på territoriet, enligt artikel 5.3 i detta direktiv, får medlemsstaterna föreskriva antingen automatisk tillfällig registrering eller proformamedlemskap i en sådan yrkesorganisation eller motsvarande organ, på villkor att detta inte försenar eller på något sätt försvårar tillhandahållandet av tjänster och inte medför extrautgifter för tjänsteleverantören. En kopia av den underrättelse som avses i artikel 7.1 och i förekommande fall av en förnyad underrättelse, åtföljd, när det gäller yrken som har sådana konsekvenser för folkhälsa och säkerhet som avses i artikel 7.4 eller som omfattas av automatiskt erkännande i enlighet med avdelning III kapitel III, av en kopia av de handlingar som avses i artikel 7.2, skall skickas från den behöriga myndigheten till den relevanta yrkesorganisationen eller motsvarande organ, och detta skall betraktas som en automatisk tillfällig registrering eller ett proformamedlemskap,

| b) | anslutning till socialförsäkringssystemet, i syfte att med en försäkringsgivare göra avräkningar för tjänster som tillhandahållits personer som är försäkrade genom ett socialförsäkringssystem. |
| --- | --- |

b)

anslutning till socialförsäkringssystemet, i syfte att med en försäkringsgivare göra avräkningar för tjänster som tillhandahållits personer som är försäkrade genom ett socialförsäkringssystem.

Tjänsteleverantören skall emellertid på förhand eller, i brådskande fall, efteråt lämna upplysningar till det organ som avses i b om de tjänster som tillhandahålls.

Artikel 7

Förhandsunderrättelse om tjänsteleverantören förflyttar sig

1.   Medlemsstaterna får kräva att en tjänsteleverantör som för första gången förflyttar sig från en medlemsstat till en annan för att tillhandahålla tjänster på förhand skriftligen skall underrätta den behöriga myndigheten i den mottagande medlemsstaten, inklusive uppgifter om eventuellt försäkringsskydd eller annat personligt eller kollektivt skydd rörande yrkesansvar. En sådan underrättelse skall förnyas en gång om året om tjänsteleverantören har för avsikt att tillhandahålla temporära eller tillfälliga tjänster i den medlemsstaten under det året. Tjänsteleverantören får lämna underrättelsen på valfritt sätt.

2.   Vid det första tillhandahållandet av tjänster eller om de faktiska omständigheter som avses i handlingarna ändrats, får medlemsstaterna kräva att underrättelsen åtföljs av följande handlingar:

| a) | Bevis på tjänsteleverantörens nationalitet. |
| --- | --- |

a)

Bevis på tjänsteleverantörens nationalitet.

| b) | Intyg som visar att innehavaren är lagligt etablerad i en medlemsstat för att där bedriva verksamheten i fråga
  och att det när intyget utfärdas inte finns något förbud, ens tillfälligt, för innehavaren att utöva sitt yrke. |
| --- | --- |

b)

Intyg som visar att innehavaren är lagligt etablerad i en medlemsstat för att där bedriva verksamheten i fråga
  och att det när intyget utfärdas inte finns något förbud, ens tillfälligt, för innehavaren att utöva sitt yrke.

| c) | Bevis på yrkeskvalifikationer. |
| --- | --- |

c)

Bevis på yrkeskvalifikationer.

| d) | För de fall som avses i artikel 5.1 b bevis i någon form på att tjänsteleverantören har bedrivit verksamheten i fråga under minst två av de föregående tio åren. |
| --- | --- |

d)

För de fall som avses i artikel 5.1 b bevis i någon form på att tjänsteleverantören har bedrivit verksamheten i fråga under minst två av de föregående tio åren.

| e) | För yrkesutövare i säkerhetsbranschen: intyg om att vederbörande inte har dömts för något brott, om medlemsstaterna kräver ett sådant intyg av sina egna medborgare. |
| --- | --- |

e)

För yrkesutövare i säkerhetsbranschen: intyg om att vederbörande inte har dömts för något brott, om medlemsstaterna kräver ett sådant intyg av sina egna medborgare.

3.   Tjänsten skall tillhandahållas under den yrkestitel som används i etableringsmedlemsstaten, om det i denna medlemsstat finns en sådan reglerad titel för yrkesverksamheten i fråga. Denna titel skall anges på (ett av) etableringsmedlemsstatens officiella språk på ett sätt som gör att varje förväxling med yrkestiteln i den mottagande medlemsstaten undviks. I de fall då en sådan yrkestitel inte finns i etableringsmedlemsstaten, skall leverantören ange sitt bevis på formella kvalifikationer på denna medlemsstats officiella språk eller ett av dem. Undantagsvis skall, i de fall som avses i avdelning III kapitel III, tjänsten tillhandahållas under den yrkestitel som används i den mottagande medlemsstaten.

4.   Vid första tillhandahållandet av tjänster, när det gäller de reglerade yrken som har konsekvenser för folkhälsa eller säkerhet och som inte automatiskt erkänns enligt avdelning III kapitel III, kan den behöriga myndigheten i den mottagande medlemsstaten kontrollera tjänsteleverantörens yrkeskvalifikationer innan tjänsterna tillhandahålls för första gången. En sådan förhandskontroll skall endast vara möjlig om ändamålet med kontrollen är att undvika allvarlig skada för tjänstemottagarens hälsa eller säkerhet på grund av tjänsteleverantörens bristande yrkeskvalifikationer och om detta inte går utöver vad som är nödvändigt för det ändamålet.

Inom högst en månad efter det att underrättelsen och åtföljande handlingar inkommit skall den behöriga myndigheten eftersträva att informera tjänsteleverantören om antingen sitt beslut att inte kontrollera hans eller hennes kvalifikationer eller om resultatet av denna kontroll. Om det uppstår problem som medför en försening, skall den behöriga myndigheten senast efter en månad meddela tjänsteleverantören om orsaken till förseningen och tidsplanen för beslutet som skall fattas senast två månader efter det att myndigheten mottagit de fullständiga handlingarna.

Om en väsentlig skillnad föreligger mellan tjänsteleverantörens yrkeskvalifikationer och den utbildning som krävs i den mottagande medlemsstaten skall, i den mån denna skillnad är skadlig för folkhälsa eller säkerhet, den mottagande medlemsstaten erbjuda tjänsteleverantören möjlighet att bevisa att han eller hon har förvärvat den kunskap eller kompetens som fattas, exempelvis genom ett lämplighetsprov. Under alla omständigheter skall tjänsten kunna tillhandahållas inom en månad efter det att beslutet fattats i enlighet med föregående stycke.

Vid utebliven reaktion från den behöriga myndigheten inom de tidsfrister som fastställs i föregående stycken får tjänsten tillhandahållas.

I de fall då kvalifikationer har kontrollerats enligt denna punkt skall tjänsten tillhandahållas under den mottagande medlemsstatens yrkestitel.

Artikel 8

Administrativt samarbete

1.   De behöriga myndigheterna i den mottagande medlemsstaten får av de behöriga myndigheterna i etableringsmedlemsstaten för varje tillhandahållande av tjänster begära upplysningar om huruvida tjänsteleverantören är lagligen etablerad i denna medlemsstat, följer god sed och inte har ådragit sig yrkesmässiga disciplinära eller straffrättsliga påföljder. De behöriga myndigheterna i etableringsmedlemsstaten skall lämna dessa uppgifter i enlighet med artikel 56.

2.   De behöriga myndigheterna skall se till att det sker ett utbyte av alla uppgifter som är nödvändiga för att en tjänstemottagares klagomål mot en tjänsteleverantör skall kunna utredas på ett korrekt sätt. Tjänstemottagaren skall informeras om resultatet av klagomålet.

Artikel 9

Uppgifter som skall lämnas till tjänstemottagarna

I de fall då tjänsterna tillhandahålls under etableringsmedlemsstatens yrkestitel eller enligt tjänsteleverantörens bevis på formella kvalifikationer, får de behöriga myndigheterna i den mottagande medlemsstaten kräva att tjänsteleverantören, utöver andra informationskrav som fastställs i gemenskapsrätten, meddelar tjänstemottagaren vissa eller samtliga av följande uppgifter:

| a) | Om tjänsteleverantören är upptagen i ett handelsregister eller annat liknande offentligt register: vilket register det gäller samt registreringsnummer eller motsvarande identifikationsuppgifter som finns i detta register. |
| --- | --- |

a)

Om tjänsteleverantören är upptagen i ett handelsregister eller annat liknande offentligt register: vilket register det gäller samt registreringsnummer eller motsvarande identifikationsuppgifter som finns i detta register.

| b) | Om verksamheten omfattas av ett tillståndssystem i etableringsmedlemsstaten: namn och adress till den behöriga tillsynsmyndigheten. |
| --- | --- |

b)

Om verksamheten omfattas av ett tillståndssystem i etableringsmedlemsstaten: namn och adress till den behöriga tillsynsmyndigheten.

| c) | Yrkessammanslutning eller liknande organisation där tjänsteleverantören är medlem. |
| --- | --- |

c)

Yrkessammanslutning eller liknande organisation där tjänsteleverantören är medlem.

| d) | Yrkestiteln eller om sådan titel inte finns, tjänsteleverantörens bevis på formella kvalifikationer och den medlemsstat där tjänsteleverantören tilldelades denna titel. |
| --- | --- |

d)

Yrkestiteln eller om sådan titel inte finns, tjänsteleverantörens bevis på formella kvalifikationer och den medlemsstat där tjänsteleverantören tilldelades denna titel.

| e) | Om tjänsteleverantören bedriver momspliktig verksamhet: det momsregistreringsnummer som avses i artikel 22.1 i rådets sjätte direktiv 77/388/EEG av den 17 maj 1977 om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning rörande omsättningsskatter - Gemensamt system för mervärdesskatt: enhetlig beräkningsgrund (23). |
| --- | --- |

e)

Om tjänsteleverantören bedriver momspliktig verksamhet: det momsregistreringsnummer som avses i artikel 22.1 i rådets sjätte direktiv 77/388/EEG av den 17 maj 1977 om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning rörande omsättningsskatter - Gemensamt system för mervärdesskatt: enhetlig beräkningsgrund (23).

| f) | Uppgifter om eventuellt försäkringsskydd eller annat personligt eller kollektivt skydd rörande yrkesansvar. |
| --- | --- |

f)

Uppgifter om eventuellt försäkringsskydd eller annat personligt eller kollektivt skydd rörande yrkesansvar.

AVDELNING III

ETABLERINGSFRIHET

Kapitel I

Den generella ordningen för erkännande av bevis på formella kvalifikationer

Artikel 10

Räckvidd

Detta kapitel gäller för alla yrken som inte omfattas av kapitlen II och III i denna avdelning och i följande fall där sökanden, av en specifik och exceptionell anledning, inte uppfyller villkoren i de kapitlen:

| a) | För de verksamheter som förtecknas i bilaga IV när invandraren inte uppfyller kraven enligt artiklarna 17, 18 och 19. |
| --- | --- |

a)

För de verksamheter som förtecknas i bilaga IV när invandraren inte uppfyller kraven enligt artiklarna 17, 18 och 19.

| b) | För läkare med grundutbildning, specialistläkare, sjuksköterskor med ansvar för allmän hälso- och sjukvård, tandläkare, specialisttandläkare, veterinärer, barnmorskor, farmaceuter och arkitekter när invandraren inte uppfyller kraven i artiklarna 23, 27, 33, 37, 39, 43 och 49 för ett faktiskt och lagligt utövande av yrket. |
| --- | --- |

b)

För läkare med grundutbildning, specialistläkare, sjuksköterskor med ansvar för allmän hälso- och sjukvård, tandläkare, specialisttandläkare, veterinärer, barnmorskor, farmaceuter och arkitekter när invandraren inte uppfyller kraven i artiklarna 23, 27, 33, 37, 39, 43 och 49 för ett faktiskt och lagligt utövande av yrket.

| c) | För arkitekter när invandraren innehar ett utbildningsbevis som inte upptas i punkt 5.7.2 i bilaga V. |
| --- | --- |

c)

För arkitekter när invandraren innehar ett utbildningsbevis som inte upptas i punkt 5.7.2 i bilaga V.

| d) | För läkare, sjuksköterskor, tandläkare, veterinärer, barnmorskor, farmaceuter och arkitekter med bevis på specialistbehörighet efter utbildning som berättigar till en yrkestitel enligt punkterna 5.1.1, 5.2.2, 5.3.2, 5.4.2, 5.5.2, 5.6.2 och 5.7.1 i bilaga V, dock endast för erkännande av specialiseringen i fråga och utan att artiklarna 21.1, 23 och 27 åsidosätts. |
| --- | --- |

d)

För läkare, sjuksköterskor, tandläkare, veterinärer, barnmorskor, farmaceuter och arkitekter med bevis på specialistbehörighet efter utbildning som berättigar till en yrkestitel enligt punkterna 5.1.1, 5.2.2, 5.3.2, 5.4.2, 5.5.2, 5.6.2 och 5.7.1 i bilaga V, dock endast för erkännande av specialiseringen i fråga och utan att artiklarna 21.1, 23 och 27 åsidosätts.

| e) | För sjuksköterskor med ansvar för allmän hälso- och sjukvård samt specialistsjuksköterskor med bevis på specialistutbildning som berättigar till en yrkestitel enligt punkt 5.2.2 i bilaga V när invandraren ansöker om erkännande i en annan medlemsstat där yrkesverksamheten i fråga utövas av specialistsjuksköterskor utan utbildning till sjuksköterska inom allmän hälso- och sjukvård. |
| --- | --- |

e)

För sjuksköterskor med ansvar för allmän hälso- och sjukvård samt specialistsjuksköterskor med bevis på specialistutbildning som berättigar till en yrkestitel enligt punkt 5.2.2 i bilaga V när invandraren ansöker om erkännande i en annan medlemsstat där yrkesverksamheten i fråga utövas av specialistsjuksköterskor utan utbildning till sjuksköterska inom allmän hälso- och sjukvård.

| f) | För specialistsjuksköterskor utan utbildning till sjuksköterska inom allmän hälso- och sjukvård när invandraren ansöker om erkännande i en annan medlemsstat där yrkesverksamheten i fråga bedrivs av sjuksköterskor inom allmän hälso- och sjukvård, specialistsjuksköterskor utan utbildning till sjuksköterska inom allmän hälso- och sjukvård eller specialistsjuksköterskor med bevis på specialistutbildning som berättigar till en yrkestitel enligt punkt 5.2.2 i bilaga V. |
| --- | --- |

f)

För specialistsjuksköterskor utan utbildning till sjuksköterska inom allmän hälso- och sjukvård när invandraren ansöker om erkännande i en annan medlemsstat där yrkesverksamheten i fråga bedrivs av sjuksköterskor inom allmän hälso- och sjukvård, specialistsjuksköterskor utan utbildning till sjuksköterska inom allmän hälso- och sjukvård eller specialistsjuksköterskor med bevis på specialistutbildning som berättigar till en yrkestitel enligt punkt 5.2.2 i bilaga V.

| g) | För invandrare som uppfyller kraven i artikel 3.3. |
| --- | --- |

g)

För invandrare som uppfyller kraven i artikel 3.3.

Artikel 11

Kvalifikationsnivåer

För
  tillämpningen av artikel 13
  indelas yrkeskvalifikationerna i de
  nivåer
  som anges nedan:

| a) | ett kompetensbevis som har utfärdats av en behörig myndighet i ursprungsmedlemsstaten vilken utsetts i enlighet med denna stats lagar och andra författningar på grundval av








  i) | en utbildning som inte utgör en del av ett utbildnings- eller examensbevis enligt
  led b, c, d eller e
  eller ett särskilt prov som inte föregås av någon utbildning eller av att sökanden utövat yrket i en medlemsstat på heltid under tre år i följd eller på deltid under motsvarande tid under de senaste tio åren, eller |
| --- | --- | --- |

a)

ett kompetensbevis som har utfärdats av en behörig myndighet i ursprungsmedlemsstaten vilken utsetts i enlighet med denna stats lagar och andra författningar på grundval av

i)

en utbildning som inte utgör en del av ett utbildnings- eller examensbevis enligt
  led b, c, d eller e
  eller ett särskilt prov som inte föregås av någon utbildning eller av att sökanden utövat yrket i en medlemsstat på heltid under tre år i följd eller på deltid under motsvarande tid under de senaste tio åren, eller

| ii) | en allmän utbildning på grundskole- eller gymnasienivå som visar att innehavaren besitter allmänna kunskaper. |
| --- | --- |

ii)

en allmän utbildning på grundskole- eller gymnasienivå som visar att innehavaren besitter allmänna kunskaper.

| b) | ett bevis på avslutad gymnasieutbildning, omfattande








  i) | Allmän utbildning, som kompletterats med annan utbildning än den som avses i 
  led c
  och/eller med den provtjänstgöring eller yrkesutövning som krävs utöver denna utbildning, eller |
| --- | --- | --- |

b)

ett bevis på avslutad gymnasieutbildning, omfattande

i)

Allmän utbildning, som kompletterats med annan utbildning än den som avses i 
  led c
  och/eller med den provtjänstgöring eller yrkesutövning som krävs utöver denna utbildning, eller

| ii) | teknisk eller yrkesinriktad utbildning, som i förekommande fall kompletterats med allmän utbildning eller yrkesutbildning enligt
  led i
  och/eller med den provtjänstgöring eller yrkesutövning som krävs utöver denna utbildning. |
| --- | --- |

ii)

teknisk eller yrkesinriktad utbildning, som i förekommande fall kompletterats med allmän utbildning eller yrkesutbildning enligt
  led i
  och/eller med den provtjänstgöring eller yrkesutövning som krävs utöver denna utbildning.

| c) | ett examensbevis över avslutad








  i) | annan postgymnasial utbildning än den som avses i 
  led d och e
  på minst ett år
  eller på deltid under motsvarande tid,
  för vilken ett av tillträdesvillkoren som regel är en avslutad gymnasieutbildning med den inriktning som krävs för behörighet till universitetsstudier eller högskolestudier
  eller annan utbildning på likvärdig nivå,
  samt den yrkesutbildning som eventuellt krävs utöver denna postgymnasiala utbildning, eller |
| --- | --- | --- |

c)

ett examensbevis över avslutad

i)

annan postgymnasial utbildning än den som avses i 
  led d och e
  på minst ett år
  eller på deltid under motsvarande tid,
  för vilken ett av tillträdesvillkoren som regel är en avslutad gymnasieutbildning med den inriktning som krävs för behörighet till universitetsstudier eller högskolestudier
  eller annan utbildning på likvärdig nivå,
  samt den yrkesutbildning som eventuellt krävs utöver denna postgymnasiala utbildning, eller

| ii) | i fråga om ett reglerat yrke, utbildning med särskild uppläggning motsvarande den utbildningsnivå som anges i 
  led i,
  som ingår i bilaga II och som ger jämförbar nivå av yrkesskicklighet och förbereder den studerande för jämförbart ansvar och verksamhet. Förteckningen i bilaga II kan ändras i enlighet med förfarandet i artikel 58.2 för att ta hänsyn till utbildning som uppfyller de krav som anges i föregående mening. |
| --- | --- |

ii)

i fråga om ett reglerat yrke, utbildning med särskild uppläggning motsvarande den utbildningsnivå som anges i 
  led i,
  som ingår i bilaga II och som ger jämförbar nivå av yrkesskicklighet och förbereder den studerande för jämförbart ansvar och verksamhet. Förteckningen i bilaga II kan ändras i enlighet med förfarandet i artikel 58.2 för att ta hänsyn till utbildning som uppfyller de krav som anges i föregående mening.

| d) | ett examensbevis över avslutad utbildning på postgymnasial nivå på minst tre år
  och högst fyra år, eller på deltid under motsvarande tid,
  vid universitet eller högskola eller annan utbildningsanstalt på motsvarande nivå samt den yrkesutbildning som eventuellt krävs utöver den postgymnasiala utbildningen. |
| --- | --- |

d)

ett examensbevis över avslutad utbildning på postgymnasial nivå på minst tre år
  och högst fyra år, eller på deltid under motsvarande tid,
  vid universitet eller högskola eller annan utbildningsanstalt på motsvarande nivå samt den yrkesutbildning som eventuellt krävs utöver den postgymnasiala utbildningen.

| e) | ett bevis över att innehavaren har avlagt examen från en postgymnasial utbildning på minst fyra år, eller på deltid under motsvarande tid, vid ett universitet eller en högskola eller en annan likvärdig utbildningsanstalt, samt vid behov den yrkesutbildning som eventuellt krävs utöver den postgymnasiala utbildningen. |
| --- | --- |

e)

ett bevis över att innehavaren har avlagt examen från en postgymnasial utbildning på minst fyra år, eller på deltid under motsvarande tid, vid ett universitet eller en högskola eller en annan likvärdig utbildningsanstalt, samt vid behov den yrkesutbildning som eventuellt krävs utöver den postgymnasiala utbildningen.

Artikel 12

Jämställda utbildningar

Varje bevis på formella kvalifikationer eller uppsättning bevis på formella kvalifikationer som utfärdats av en behörig myndighet i en medlemsstat skall, även vad beträffar nivån, jämställas med bevis på formella kvalifikationer över utbildning enligt artikel 11, på villkor att beviset gäller en avslutad utbildning som erhållits i gemenskapen och som är erkänd som likvärdig av denna medlemsstat samt där ger samma rätt till tillträde eller utövande av ett yrke eller förbereder för utövande av detta yrke.

Enligt samma villkor som anges i första stycket skall även varje yrkeskvalifikation som, även om den inte uppfyller de krav som fastställts i ursprungsmedlemsstatens lagar och andra författningar för tillträde till eller utövande av ett yrke, tilldelar innehavaren förvärvade rättigheter i kraft av dessa bestämmelser jämställas med sådant bevis på formella kvalifikationer.
  Detta gäller i synnerhet om ursprungsmedlemsstaten höjer de utbildningskrav som är en förutsättning för tillträde till och utövande av ett yrke, och om en person som genomgått tidigare utbildning, som inte uppfyller de nya kvalifikationskraven, åtnjuter förvärvade rättigheter i kraft av nationella bestämmelser i lag eller andra författningar. I detta fall betraktar den mottagande medlemsstaten, för tillämpningen av artikel 13, denna tidigare utbildning som motsvarande nivån på den nya utbildningen.

Artikel 13

Villkor för erkännande

1.   När det i en mottagande medlemsstat krävs bestämda yrkeskvalifikationer för tillträdet till eller utövandet av ett reglerat yrke, skall den behöriga myndigheten i den medlemsstaten ge sökande tillträde till yrket och rätt att utöva det på samma villkor som gäller för landets egna medborgare, om sökandena innehar det kompetensbevis eller bevis på formella kvalifikationer som krävs av en annan medlemsstat för tillträdet till eller utövandet av yrket inom dess territorium.

Kompetensbevis eller bevis på formella kvalifikationer skall uppfylla följande krav:

| a) | De skall ha utfärdats av en behörig myndighet i en medlemsstat, vilken utsetts i enlighet med denna stats lagar och andra författningar. |
| --- | --- |

a)

De skall ha utfärdats av en behörig myndighet i en medlemsstat, vilken utsetts i enlighet med denna stats lagar och andra författningar.

| b) | De skall intyga att innehavarens yrkeskvalifikationer minst motsvarar den nivå som ligger omedelbart före den som den mottagande medlemsstaten kräver, i enlighet med artikel 11. |
| --- | --- |

b)

De skall intyga att innehavarens yrkeskvalifikationer minst motsvarar den nivå som ligger omedelbart före den som den mottagande medlemsstaten kräver, i enlighet med artikel 11.

2.   Tillträde till yrket och rätten att utöva det enligt punkt 1 skall också beviljas om sökanden utövat det yrke som avses i den punkten på heltid under minst två år under de senaste tio åren i en medlemsstat som inte reglerar detta yrke och personen i fråga har ett eller flera kompetensbevis eller bevis på formella kvalifikationer.

Kompetensbevis och bevis på formella kvalifikationer skall uppfylla följande krav:

| a) | De skall ha utfärdats av en behörig myndighet i en medlemsstat, vilken utsetts i enlighet med denna stats lagar och andra författningar. |
| --- | --- |

a)

De skall ha utfärdats av en behörig myndighet i en medlemsstat, vilken utsetts i enlighet med denna stats lagar och andra författningar.

| b) | De skall intyga att innehavarens yrkeskvalifikationer minst motsvarar den nivå som ligger omedelbart före den som den mottagande medlemsstaten kräver, i enlighet med artikel 11. |
| --- | --- |

b)

De skall intyga att innehavarens yrkeskvalifikationer minst motsvarar den nivå som ligger omedelbart före den som den mottagande medlemsstaten kräver, i enlighet med artikel 11.

| c) | De skall visa att innehavaren förberetts för att utöva yrket. |
| --- | --- |

c)

De skall visa att innehavaren förberetts för att utöva yrket.

Den yrkeserfarenhet på två år som avses i första stycket får dock inte krävas, när det eller de bevis på formella kvalifikationer som sökanden har gäller som bevis på en reglerad utbildning enligt artikel 3.1 e på
  de kvalifikationsnivåer som nämns i artikel 11 b, c, d eller e.
  Som reglerade utbildningar på
  den
  nivå
  som nämns i artikel 11 c
  betraktas de utbildningar som avses i bilaga III. Förteckningen i bilaga III kan ändras enligt förfarandet i artikel 58.2, för att beakta reglerad utbildning som ger en jämförbar nivå av yrkesskicklighet och förbereder den studerande för jämförbart ansvar och verksamhet.

3.   
  Genom undantag från bestämmelserna i punkt 1 b och punkt 2b i
  denna artikel
  skall den mottagande medlemsstaten tillåta tillträde till och utövande av ett reglerat yrke,
  när det för tillträde till
  detta
  yrke inom dess territorium krävs ett bevis på formella kvalifikationer över en avslutad utbildning på högskole- eller universitetsnivå på fyra år och sökanden har ett bevis på
  de
  formella kvalifikationer
  som avses i artikel 11 c.

Artikel 14

Kompensationsåtgärder

1.   Trots bestämmelserna i artikel 13 får den mottagande medlemsstaten kräva att sökanden slutför en anpassningsperiod som inte överskrider tre år eller genomgår ett lämplighetsprov i ett av följande fall:

| a) | När omfattningen av den utbildning som åberopas som stöd för ansökan i enlighet med artikel 13.1 eller 13.2 är minst ett år kortare än den som krävs i den mottagande medlemsstaten. |
| --- | --- |

a)

När omfattningen av den utbildning som åberopas som stöd för ansökan i enlighet med artikel 13.1 eller 13.2 är minst ett år kortare än den som krävs i den mottagande medlemsstaten.

| b) | När innehållet i den sökandens utbildning väsentligt avviker från dem som omfattas av det bevis på formella kvalifikationer som krävs i den mottagande medlemsstaten. |
| --- | --- |

b)

När innehållet i den sökandens utbildning väsentligt avviker från dem som omfattas av det bevis på formella kvalifikationer som krävs i den mottagande medlemsstaten.

| c) | När det i den mottagande medlemsstaten reglerade yrket omfattar en eller flera reglerade yrkesaktiviteter som inte ingår i motsvarande yrke i sökandens ursprungsmedlemsstat, i enlighet med artikel 4.2, och denna skillnad motsvaras av en särskild utbildning som krävs i den mottagande medlemsstaten och utbildningen väsentligt avviker från dem som omfattas av det kompetensbevis eller bevis på formella kvalifikationer som sökanden stöder sig på. |
| --- | --- |

c)

När det i den mottagande medlemsstaten reglerade yrket omfattar en eller flera reglerade yrkesaktiviteter som inte ingår i motsvarande yrke i sökandens ursprungsmedlemsstat, i enlighet med artikel 4.2, och denna skillnad motsvaras av en särskild utbildning som krävs i den mottagande medlemsstaten och utbildningen väsentligt avviker från dem som omfattas av det kompetensbevis eller bevis på formella kvalifikationer som sökanden stöder sig på.

2.   Om den mottagande medlemsstaten använder sig av den möjlighet som avses i punkt 1, skall den ge sökanden rätt att välja mellan anpassningsperiod och lämplighetsprov.

Om en medlemsstat anser att det för ett bestämt yrke är nödvändigt att bevilja undantag från kravet på att ge sökanden rätt att välja mellan anpassningsperiod eller lämplighetsprov enligt första stycket, skall den i förväg underrätta de andra medlemsstaterna och kommissionen om detta och lägga fram dokument som visar att detta undantag är berättigat.

Om kommissionen efter att ha mottagit alla nödvändiga uppgifter anser att det undantag som avses i andra stycket inte är berättigat eller strider mot gemenskapslagstiftningen, skall den inom tre månader anmoda medlemsstaten att inte vidta den planerade åtgärden. Har kommissionen inte reagerat inom denna tidsfrist får undantaget tillämpas.

3.   För de yrken som kräver exakta kunskaper i nationell rätt och där verksamheten till en väsentlig och konstant del består i att lämna råd och/eller hjälp i frågor som rör nationell rätt får den mottagande medlemsstaten, med avvikelse från principen i punkt 2 enligt vilken sökanden har rätt att välja, föreskriva antingen en anpassningsperiod eller ett lämplighetsprov.

Detta gäller även de fall som anges i artikel 10 b, 10 c, 10 d beträffande läkare och tandläkare, 10 f när invandraren ansöker om erkännande i en annan medlemsstat där yrkesverksamheten i fråga bedrivs av sjuksköterskor inom allmän hälso- och sjukvård eller specialistsjuksköterskor med bevis på formell specialistbehörighet efter utbildning som berättigar till en yrkestitel enligt punkt 5.2.2 i bilaga V, och artikel 10 g.

I de fall som omfattas av artikel 10 a får den mottagande medlemsstaten kräva anpassningsperiod eller ett lämplighetsprov om invandraren avser att utöva yrkesverksamhet som egenföretagare eller som företagsledare som kräver kunskaper om och tillämpning av de specifika nationella gällande bestämmelserna, under förutsättning att de behöriga myndigheterna i den mottagande medlemsstaten kräver kunskaper om och tillämpning av dessa bestämmelser för sina egna medborgares tillträde till sådan verksamhet.

4.   För tillämpning av punkt 1 b och 1 c avses med ”utbildningsinnehåll som väsentligt avviker”, områden som är av största vikt för utövandet av yrket och som i invandrarens utbildning uppvisar väsentliga avvikelser när det gäller längd eller innehåll i förhållande till den utbildning som krävs i den mottagande medlemsstaten.

5.   Punkt 1 skall tillämpas med hänsyn till proportionalitetsprincipen. Om den mottagande medlemsstaten ämnar kräva att sökanden slutför en anpassningsperiod eller genomgår ett lämplighetsprov, skall den mottagande medlemsstaten först kontrollera om de kunskaper som sökanden har tillägnat sig genom sin yrkesverksamhet, i en medlemsstat eller i tredjeland, är sådana att de helt eller delvis täcker den väsentliga avvikelse som avses i punkt 4.

Artikel 15

Befrielse från kompensationsåtgärder på grundval av gemensamma plattformar

1.   I denna artikel definieras ”gemensamma plattformar” som en samling kriterier för yrkeskvalifikationer som kan kompensera för väsentliga skillnader som har konstaterats mellan de olika medlemsstaternas utbildningskrav för ett visst yrke Dessa väsentliga skillnader skall fastställas genom att utbildningarna jämförs med avseende på varaktighet och innehåll i minst två tredjedelar av medlemsstaterna inklusive alla medlemsstater som reglerar detta yrke. Skillnaderna i utbildningens innehåll kan bero på väsentliga skillnader i räckvidden för yrkesverksamheten.

2.   Gemensamma plattformar enligt definitionen i punkt 1 får läggas fram för kommissionen av medlemsstaterna eller av yrkessammanslutningar
  eller yrkesorganisationer
  som är representativa på nationell och europeisk nivå. Om kommissionen efter samråd med medlemsstaterna anser att ett utkast till gemensam plattform underlättar ömsesidigt erkännande av yrkeskvalifikationer kan den lägga fram utkast till åtgärder som skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 58.2.

3.   När sökandens yrkeskvalifikationer uppfyller de kriterier som fastställs i en åtgärd som antagits enligt punkt 2, skall den mottagande medlemsstaten ge dispens från tillämpning av kompensationsåtgärder enligt artikel 14.

4.   Punkterna 1-3 skall inte påverka medlemsstaternas behörighet att bestämma vilka yrkeskvalifikationer som erfordras för utövande av ett yrke på deras respektive territorium och innehållet i och organisationen av deras utbildnings- och yrkesutbildningssystem.

5.   Om en medlemsstat anser att de kriterier som fastställs i en åtgärd som antas enligt punkt 2 inte längre ger tillräckliga garantier för yrkeskvalifikationerna, skall den underrätta kommissionen, som i förekommande fall skall lägga fram ett utkast till åtgärder enligt det förfarande som avses i artikel 58.2.

6.   Kommissionen skall senast den ... (24) till Europaparlamentet och rådet lägga fram en rapport om denna artikels användning och vid behov lämpliga ändringsförslag.

Kapitel II

Erkännande av yrkeserfarenhet

Artikel 16

Krav när det gäller yrkeserfarenhet

Om det i en medlemsstat för tillträde till eller utövande av någon av de verksamheter som anges i bilaga IV krävs kunskap och förmåga av allmän, affärsmässig eller yrkesmässig art, skall denna medlemsstat som tillräckligt bevis för att sådan kunskap och förmåga förvärvats godta utövande av denna verksamhet i en annan medlemsstat. Utövandet skall ha skett i enlighet med artiklarna 17, 18 och 19.

Artikel 17

Verksamhetsformer i förteckning I i bilaga IV

1.   När det gäller verksamhetsformerna i förteckning I i bilaga IV skall den tidigare verksamheten ha utövats

| a) | under sex år i följd som egenföretagare eller företagsledare, eller |
| --- | --- |

a)

under sex år i följd som egenföretagare eller företagsledare, eller

| b) | under tre år i följd som egenföretagare eller företagsledare, om förmånstagaren visar att han för verksamheten i fråga har genomgått en utbildning på minst tre år som styrks i ett av medlemsstaten erkänt bevis eller som bedömts som fullgod av behörig yrkesorganisation, eller |
| --- | --- |

b)

under tre år i följd som egenföretagare eller företagsledare, om förmånstagaren visar att han för verksamheten i fråga har genomgått en utbildning på minst tre år som styrks i ett av medlemsstaten erkänt bevis eller som bedömts som fullgod av behörig yrkesorganisation, eller

| c) | under fyra år i följd som egenföretagare eller företagsledare, om förmånstagaren kan visa att han för verksamheten i fråga genomgått en utbildning på minst två år som styrks i ett av medlemsstaten erkänt bevis eller som bedömts som fullgod av en behörig yrkesorganisation, eller |
| --- | --- |

c)

under fyra år i följd som egenföretagare eller företagsledare, om förmånstagaren kan visa att han för verksamheten i fråga genomgått en utbildning på minst två år som styrks i ett av medlemsstaten erkänt bevis eller som bedömts som fullgod av en behörig yrkesorganisation, eller

| d) | under tre år i följd som egenföretagare eller företagsledare, om förmånstagaren kan visa att han utövat verksamheten i fråga som anställd under minst fem år, eller |
| --- | --- |

d)

under tre år i följd som egenföretagare eller företagsledare, om förmånstagaren kan visa att han utövat verksamheten i fråga som anställd under minst fem år, eller

| e) | under fem år i följd i ledande ställning, varav minst tre år med tekniska uppgifter och med ansvar för minst en avdelning i företaget, om förmånstagaren kan visa att han för verksamheten i fråga genomgått en utbildning på minst tre år som styrks i ett av medlemsstaten erkänt bevis eller som bedömts som fullgod av en behörig yrkesorganisation. |
| --- | --- |

e)

under fem år i följd i ledande ställning, varav minst tre år med tekniska uppgifter och med ansvar för minst en avdelning i företaget, om förmånstagaren kan visa att han för verksamheten i fråga genomgått en utbildning på minst tre år som styrks i ett av medlemsstaten erkänt bevis eller som bedömts som fullgod av en behörig yrkesorganisation.

2.   I de fall som avses i a och d får verksamheten inte ha upphört tidigare än tio år före den dag då den kompletta ansökan lämnas in hos den behöriga myndighet som avses i artikel 56.

3.   Punkt 1 e skall inte tillämpas på verksamhetsformer i grupp Ex 855 enligt ISIC-nomenklaturen, hårfrisörsinrättningar.

Artikel 18

Verksamhetsformer i förteckning II i bilaga IV

1.   När det gäller verksamhetsformerna i förteckning II i bilaga IV skall den tidigare verksamheten ha utövats

| a) | under fem år i följd som egenföretagare eller företagsledare, eller |
| --- | --- |

a)

under fem år i följd som egenföretagare eller företagsledare, eller

| b) | under tre år i följd som egenföretagare eller företagsledare, om förmånstagaren visar att han för verksamheten i fråga har genomgått en utbildning på minst tre år som styrks i ett av medlemsstaten erkänt bevis eller som bedömts som fullgod av en behörig yrkesorganisation, eller |
| --- | --- |

b)

under tre år i följd som egenföretagare eller företagsledare, om förmånstagaren visar att han för verksamheten i fråga har genomgått en utbildning på minst tre år som styrks i ett av medlemsstaten erkänt bevis eller som bedömts som fullgod av en behörig yrkesorganisation, eller

| c) | under fyra år i följd som egenföretagare eller företagsledare, om förmånstagaren kan visa att han för verksamheten i fråga genomgått en utbildning på minst två år som styrks i ett av medlemsstaten erkänt bevis eller som bedömts som fullgod av en behörig yrkesorganisation, eller |
| --- | --- |

c)

under fyra år i följd som egenföretagare eller företagsledare, om förmånstagaren kan visa att han för verksamheten i fråga genomgått en utbildning på minst två år som styrks i ett av medlemsstaten erkänt bevis eller som bedömts som fullgod av en behörig yrkesorganisation, eller

| d) | under tre år i följd som egenföretagare eller företagsledare, om förmånstagaren kan visa att han utövat verksamheten i fråga som anställd under minst fem år, eller |
| --- | --- |

d)

under tre år i följd som egenföretagare eller företagsledare, om förmånstagaren kan visa att han utövat verksamheten i fråga som anställd under minst fem år, eller

| e) | under fem år i följd som anställd, om förmånstagaren kan visa att han för verksamheten i fråga genomgått en utbildning på minst tre år som styrks i ett av medlemsstaten erkänt bevis eller som bedömts som fullgod av en behörig yrkesorganisation, eller |
| --- | --- |

e)

under fem år i följd som anställd, om förmånstagaren kan visa att han för verksamheten i fråga genomgått en utbildning på minst tre år som styrks i ett av medlemsstaten erkänt bevis eller som bedömts som fullgod av en behörig yrkesorganisation, eller

| f) | under sex på varandra följande år som anställd, om förmånstagaren kan visa att han för verksamheten i fråga genomgått en utbildning på minst två år som styrks i ett av medlemsstaten erkänt bevis eller som bedömts som fullgod av en behörig yrkesorganisation. |
| --- | --- |

f)

under sex på varandra följande år som anställd, om förmånstagaren kan visa att han för verksamheten i fråga genomgått en utbildning på minst två år som styrks i ett av medlemsstaten erkänt bevis eller som bedömts som fullgod av en behörig yrkesorganisation.

2.   I de fall som avses i a och d får verksamheten inte ha upphört tidigare än tio år före den dag då den kompletta ansökan lämnas in hos den behöriga myndighet som avses i artikel 56.

Artikel 19

Verksamhetsformer i förteckning III i bilaga IV

1.   När det gäller verksamhetsformerna i förteckning III i bilaga IV skall den tidigare verksamheten ha utövats

| a) | under tre år i följd som egenföretagare eller företagsledare, eller |
| --- | --- |

a)

under tre år i följd som egenföretagare eller företagsledare, eller

| b) | under två år i följd som egenföretagare eller företagsledare, om förmånstagaren kan visa att han för verksamheten i fråga genomgått en utbildning som styrks i ett av medlemsstaten erkänt bevis eller som bedömts som fullgod av en behörig yrkesorganisation, eller |
| --- | --- |

b)

under två år i följd som egenföretagare eller företagsledare, om förmånstagaren kan visa att han för verksamheten i fråga genomgått en utbildning som styrks i ett av medlemsstaten erkänt bevis eller som bedömts som fullgod av en behörig yrkesorganisation, eller

| c) | under två år i följd som egenföretagare eller företagsledare, om förmånstagaren kan visa att han utövat verksamheten i fråga som anställd under minst tre år, eller |
| --- | --- |

c)

under två år i följd som egenföretagare eller företagsledare, om förmånstagaren kan visa att han utövat verksamheten i fråga som anställd under minst tre år, eller

| d) | under tre år i följd som anställd, om förmånstagaren kan visa att han för verksamheten i fråga genomgått en utbildning som styrks i ett av medlemsstaten erkänt bevis eller som bedömts som fullgod av en behörig yrkesorganisation. |
| --- | --- |

d)

under tre år i följd som anställd, om förmånstagaren kan visa att han för verksamheten i fråga genomgått en utbildning som styrks i ett av medlemsstaten erkänt bevis eller som bedömts som fullgod av en behörig yrkesorganisation.

2.   I de fall som avses i a och c får verksamheten inte ha upphört tidigare än tio år före den dag då den kompletta ansökan lämnas in hos den behöriga myndighet som avses i artikel 56.

Artikel 20

Ändringar i förteckningarna över verksamhetsformer i bilaga IV

Förteckningarna över de verksamhetsformer i bilaga IV som omfattas av ett erkännande av yrkeserfarenhet enligt artikel 16 får ändras enligt det förfarande som avses i artikel 58.2 i syfte att uppdatera eller förtydliga nomenklaturen under förutsättning att detta inte medför en ändring av verksamheten inom de enskilda verksamhetsslagen.

Kapitel III

Erkännande på grundval av samordning av minimikraven för utbildning

Avsnitt 1

Allmänna bestämmelser

Artikel 21

Principen om automatiskt erkännande

1.   Varje medlemsstat skall erkänna de bevis på formella kvalifikationer som läkare som ger tillträde till yrkesverksamhet som läkare med grundutbildning och som specialistläkare, som sjuksköterska med ansvar för allmän hälso- och sjukvård, som tandläkare, som specialisttandläkare, som veterinär, som farmaceut och som arkitekt, vilka avses i punkterna 5.1.1, 5.1.2, 5.2.2, 5.3.2, 5.3.3, 5.4.2, 5.6.2 respektive 5.7.1 i bilaga V, och som uppfyller minimikraven för utbildning som avses i artiklarna 24, 25, 31, 34, 35, 38, 44 respektive 46, genom att ge innehavare av dessa bevis på formella kvalifikationer tillträde till och rätt att utöva yrket på samma villkor som innehavare av de bevis på formella kvalifikationer som utfärdats av denna medlemsstat.

Sådana bevis på formella kvalifikationer skall vara utfärdade av medlemsstaternas behöriga myndigheter och vid behov skall de bevis som avses i punkterna 5.1.1, 5.1.2, 5.2.2, 5.3.2, 5.3.3, 5.4.2, 5.6.2 respektive 5.7.1 i bilaga V bifogas.

Bestämmelserna i första och andra stycket påverkar inte de förvärvade rättigheter som avses i artiklarna 23, 27, 33, 37, 39 och 49.

2.   Varje medlemsstat skall inom ramen för sitt eget socialförsäkringssystem, när det gäller rätten att utöva verksamhet som allmänpraktiserande läkare, erkänna de bevis på formella kvalifikationer som anges i punkt 5.1.4 i bilaga V vilka utfärdats för medborgare i medlemsstaterna av övriga medlemsstater och uppfyller minimikraven för utbildning i artikel 28.

Bestämmelserna i första stycket påverkar inte de förvärvade rättigheter som avses i artikel 30.

3.   Varje medlemsstat skall erkänna de bevis på formella kvalifikationer som barnmorska enligt punkt 5.5.2 i bilaga V som utfärdats för medborgare i medlemsstaterna av övriga medlemsstater, om de uppfyller minimikraven för utbildning i artikel 40 samt motsvarar de krav som avses i artikel 41, genom att ge innehavare av dessa bevis på formella kvalifikationer tillträde till och rätt att utöva yrket på samma villkor som innehavare av de bevis på formella kvalifikationer som utfärdas av denna medlemsstat. Denna bestämmelse påverkar inte de förvärvade rättigheter som avses i artiklarna 23 och 43.

4.   Medlemsstaterna är dock inte skyldiga att godta de bevis på formella kvalifikationer som anges i punkt 5.6.2 i bilaga V för inrättande av nya apotek öppna för allmänheten. För tillämpningen av denna punkt skall också de apotek som öppnats inom mindre än tre år anses som nya apotek.

5.   De bevis på formella kvalifikationer som arkitekt enligt punkt 5.7.1 i bilaga V som erkänns automatiskt i enlighet med punkt 1 skall styrka en utbildning som påbörjats tidigast under det referensläsår som avses i nämnda bilaga.

6.   Varje medlemsstat skall för tillträde till och rätt att utöva verksamhet som läkare, sjuksköterska med ansvar för allmän hälso- och sjukvård, tandläkare, veterinär, barnmorska och farmaceut kräva innehav av något av de bevis på formella kvalifikationer som anges i punkterna 5.1.1, 5.1.2, 5.1.4, 5.2.2, 5.3.2, 5.3.3, 5.4.2, 5.5.2 respektive 5.6.2 i bilaga V, vilka garanterar att personen i fråga under hela sin utbildning har förvärvat de kunskaper och färdigheter som avses i artiklarna 24.3, 31.6, 34.3, 38.3, 40.3 respektive 44.3.

De kunskaper och färdigheter som avses i artiklarna 24.3, 31.6, 34.3, 38.3, 40.3 och 44.3 får ändras enligt det förfarande som avses i artikel 58.2, i syfte att anpassa dem till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen.

Denna uppdatering får inte medföra att någon medlemsstat ändrar gällande principer inom yrkeslagstiftningen när det gäller utbildning och tillträdesvillkor för fysiska personer.

7.   Medlemsstaterna skall till kommissionen anmäla de lagar och andra författningar som de antar när det gäller utfärdande av bevis på formella kvalifikationer på det område som omfattas av detta kapitel. Dessutom skall denna anmälan göras till övriga medlemsstater när det gäller bevis på formella kvalifikationer på det område som avses i avsnitt 8.

Kommissionen skall offentliggöra ett meddelande i Europeiska unionens officiella tidning, med uppgift om de titlar som medlemsstaterna antagit som bevis på formella kvalifikationer och, i förekommande fall, det organ som utfärdar beviset på formella kvalifikationer, det intyg som medföljer detta bevis samt motsvarande yrkestitel enligt punkterna 5.1.1, 5.1.2, 5.1.4, 5.2.2, 5.3.2, 5.3.3, 5.4.2, 5.5.2, 5.6.2 respektive 5.7.1 i bilaga V.

Artikel 22

Gemensamma bestämmelser om utbildning

För utbildning enligt artiklarna 24, 25, 28, 31, 34, 35, 38, 40, 44 och 46 skall följande gälla:

| a) | Medlemsstaterna får tillåta utbildning på deltid på de villkor som godkänts av de behöriga nationella myndigheterna. Dessa myndigheter skall se till att den totala utbildningstiden och utbildningens nivå och kvalitet inte underskrider motsvarande krav på kontinuerlig heltidsutbildning. |
| --- | --- |

a)

Medlemsstaterna får tillåta utbildning på deltid på de villkor som godkänts av de behöriga nationella myndigheterna. Dessa myndigheter skall se till att den totala utbildningstiden och utbildningens nivå och kvalitet inte underskrider motsvarande krav på kontinuerlig heltidsutbildning.

| b) | Genom fortbildning skall det, enligt varje medlemsstats specifika förfaranden, säkerställas att de som har avslutat sina studier kan hålla sig à jour med utvecklingen inom yrket i den mån som är nödvändig för att yrkesinsatserna skall bibehållas på en säker och effektiv nivå. |
| --- | --- |

b)

Genom fortbildning skall det, enligt varje medlemsstats specifika förfaranden, säkerställas att de som har avslutat sina studier kan hålla sig à jour med utvecklingen inom yrket i den mån som är nödvändig för att yrkesinsatserna skall bibehållas på en säker och effektiv nivå.

Artikel 23

Förvärvade rättigheter

1.   När de bevis på formella kvalifikationer som läkare som ger tillträde till yrkesverksamhet som läkare med grundutbildning och som specialistläkare, som sjuksköterska med ansvar för allmän hälso- och sjukvård, som tandläkare och specialisttandläkare, som veterinär, barnmorska och farmaceut som innehas av medborgare i medlemsstaterna inte uppfyller alla de utbildningskrav som anges i artiklarna 24, 25, 31, 34, 35, 38, 40 och 44, skall varje medlemsstat - utan att detta påverkar de förvärvade rättigheterna för dessa yrken - som tillräckligt bevis på formella kvalifikationer erkänna sådana bevis som utfärdats av dessa medlemsstater, om de avser utbildning som påbörjats före de referensdatum som anges i punkterna 5.1.1, 5.1.2, 5.2.2, 5.3.2, 5.3.3, 5.4.2, 5.5.2 och 5.6.2 i bilaga V och åtföljs av ett intyg som visar att innehavarna av dessa bevis på formella kvalifikationer under den femårsperiod som föregår intygets utfärdande faktiskt och lagligen utövat verksamheten i fråga under minst tre år i följd.

2.   Samma bestämmelser skall vara tillämpliga på sådana bevis på formella kvalifikationer som läkare som ger tillträde till yrkesverksamhet som läkare med grundutbildning och som specialistläkare, som sjuksköterska med ansvar för allmän hälso- och sjukvård, som tandläkare och specialisttandläkare, som veterinär, barnmorska och farmaceut som förvärvats inom f.d. Tyska demokratiska republikens territorium, även om de inte uppfyller samtliga de minimikrav för utbildning som anges i artiklarna 24, 25, 31, 34, 35, 38, 40 och 44, om dessa bevis anger att en utbildning slutförts med godkänt resultat och påbörjats före

| a) | den 3 oktober 1990 för läkare med grundutbildning, sjuksköterskor med ansvar för allmän hälso- och sjukvård, tandläkare med grundutbildning, specialisttandläkare, veterinärer, barnmorskor och farmaceuter, och |
| --- | --- |

a)

den 3 oktober 1990 för läkare med grundutbildning, sjuksköterskor med ansvar för allmän hälso- och sjukvård, tandläkare med grundutbildning, specialisttandläkare, veterinärer, barnmorskor och farmaceuter, och

| b) | den 3 april 1992 för specialistläkare. |
| --- | --- |

b)

den 3 april 1992 för specialistläkare.

De bevis på formella kvalifikationer som avses i första stycket ger rätt att utöva yrkesverksamhet inom Tysklands hela territorium enligt samma villkor som de bevis på formella kvalifikationer som utfärdats av behöriga tyska myndigheter och som anges i punkterna 5.1.1, 5.1.2, 5.2.2, 5.3.2, 5.3.3, 5.4.2, 5.5.2 och 5.6.2 i bilaga V.

3.   Utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i artikel 37.1 skall varje medlemsstat erkänna de bevis på formella kvalifikationer för läkare som ger tillträde till yrkesverksamhet som läkare med grundutbildning och som specialistläkare, som sjuksköterska med ansvar för allmän hälso- och sjukvård, som veterinär, barnmorska, farmaceut och arkitekt som innehas av medborgare i medlemsstaterna och som har utfärdats av f.d. Tjeckoslovakien eller för vilka utbildningen när det gäller Tjeckien och Slovakien har påbörjats före den 1 januari 1993, om myndigheterna i en av de ovan nämnda staterna intygar att dessa bevis på formella kvalifikationer på deras territorium äger samma lagliga giltighet som de intyg dessa länder utfärdar och, för arkitekter, som de bevis som anges för dessa medlemsstater i bilaga VI punkt 6 vad gäller tillträde till yrkesverksamhet som läkare med grundutbildning och som specialistläkare, sjuksköterska med ansvar för allmän hälso- och sjukvård, veterinär, barnmorska, farmaceut när det gäller den verksamhet som avses i artikel 45.2 och som arkitekt när det gäller den verksamhet som avses i artikel 48 samt rätt att utöva yrket.

Detta intyg skall åtföljas av ett annat intyg som utfärdats av samma myndigheter och som visar att dessa personer faktiskt och lagligen har utövat verksamheten på myndigheternas territorium under minst tre år i följd under de fem år som föregick utfärdandet av intyget.

4.   Varje medlemsstat skall erkänna de bevis på formella kvalifikationer som läkare som ger tillträde till yrkesverksamhet som läkare med grundutbildning och som specialistläkare, som sjuksköterska med ansvar för allmän hälso- och sjukvård, som tandläkare, specialisttandläkare, veterinär, barnmorska, farmaceut och arkitekt som innehas av medborgare i medlemsstaterna och som har utfärdats av f.d. Sovjetunionen eller för vilka utbildningen har påbörjats

| a) | för Estlands del före den 20 augusti 1991, |
| --- | --- |

a)

för Estlands del före den 20 augusti 1991,

| b) | för Lettlands del före den 21 augusti 1991, |
| --- | --- |

b)

för Lettlands del före den 21 augusti 1991,

| c) | för Litauens del före den 11 mars 1990, |
| --- | --- |

c)

för Litauens del före den 11 mars 1990,

om myndigheterna i en av de tre ovan nämnda medlemsstaterna intygar att dessa bevis på deras territorium äger samma lagliga giltighet som de bevis dessa länder utfärdar och, för arkitekter, som de bevis som anges för dessa medlemsstater i bilaga VI punkt 6 vad gäller tillträde till yrkesverksamhet som läkare med grundutbildning och som specialistläkare, som sjuksköterska med ansvar för allmän hälso- och sjukvård, tandläkare, specialisttandläkare, veterinär, barnmorska, farmaceut när det gäller den verksamhet som avses i artikel 45.2 och som arkitekt när det gäller den verksamhet som åsyftas i artikel 48 samt rätt att utöva yrket.

Detta intyg skall åtföljas av ett annat intyg som utfärdats av samma myndigheter och som visar att dessa personer faktiskt och lagligen har utövat verksamheten på sitt territorium under minst tre år i följd under de fem år som föregick utfärdandet av intyget.

För de bevis på formella kvalifikationer som veterinär som utfärdats av f.d. Sovjetunionen eller för vilka utbildningen för Estlands del har påbörjats före den 20 augusti 1991, skall det intyg som avses i föregående stycke åtföljas av ett annat intyg, som utfärdats av de estniska myndigheterna och som visar att dessa personer faktiskt och lagligen har utövat verksamheten på sitt territorium under minst fem år i följd under de sju år som föregick utfärdandet av intyget.

5.   Varje medlemsstat skall erkänna de bevis på formella kvalifikationer som läkare som ger tillträde till yrkesverksamhet som läkare med grundutbildning och som specialistläkare, som sjuksköterska med ansvar för allmän hälso- och sjukvård, som tandläkare, specialisttandläkare, veterinär, barnmorska, farmaceut och arkitekt som innehas av medborgare i medlemsstaterna och som har utfärdats av f.d. Jugoslavien eller för vilka utbildningen när det gäller Slovenien har påbörjats före den 25 juni 1991, om myndigheterna i den ovan nämnda medlemsstaten intygar att dessa bevis på deras territorium äger samma lagliga giltighet som de bevis som dessa länder utfärdar och, för arkitekter, som de bevis på formella kvalifikationer som anges för dessa medlemsstater i punkt 6 i bilaga VI vad gäller tillträde till yrkesverksamhet som läkare med grundutbildning och som specialistläkare, som sjuksköterska med ansvar för allmän hälso- och sjukvård, tandläkare, specialisttandläkare, veterinär, barnmorska, farmaceut när det gäller den verksamhet som avses i artikel 45.2 och som arkitekt när det gäller den verksamhet som avses i artikel 48 samt rätt att utöva yrket.

Detta intyg skall åtföljas av ett annat intyg som utfärdats av samma myndigheter och som visar att dessa personer faktiskt och lagligen har utövat verksamheten på sitt territorium under minst tre år i följd under de fem år som föregick utfärdandet av intyget.

6.   Varje medlemsstat skall, när det gäller medborgare i de medlemsstater som har bevis på formella kvalifikationer som läkare, som sjuksköterska med ansvar för allmän hälso- och sjukvård, som tandläkare, specialisttandläkare, veterinär, barnmorska och farmaceut som inte motsvarar de benämningar som gäller för denna medlemsstat enligt punkterna 5.1.1, 5.1.2, 5.1.3, 5.1.4, 5.2.2, 5.3.2, 5.3.3, 5.4.2, 5.5.2 och 5.6.2 i bilaga V, erkänna de bevis på formella kvalifikationer som dessa medlemsstater utfärdat och som åtföljs av ett intyg utfärdat av behöriga myndigheter eller organ.

Av det intyg som avses i första stycket skall det framgå att dessa bevis på formella kvalifikationer utfärdats som bevis på avslutad utbildning i enlighet med artiklarna 24, 25, 28, 31, 34, 35, 38, 40 respektive 44 och att den medlemsstat som utfärdat dem jämställer dem med dem som nämns i punkterna 5.1.1, 5.1.2, 5.1.3, 5.1.4, 5.2.2, 5.3.2, 5.3.3, 5.4.2, 5.5.2 och 5.6.2 i bilaga V.

Avsnitt 2

Läkare

Artikel 24

Medicinsk grundutbildning

1.   För tillträde till medicinsk grundutbildning krävs en betygshandling som ger tillträde till universitet för studierna i fråga.

2.   Den medicinska grundutbildningen skall sammanlagt omfatta minst sex års studier eller 5 500 timmars teoretisk och praktisk undervisning vid ett universitet eller under tillsyn av ett universitet.

Om studierna påbörjades före den 1 januari 1972 kan den utbildning som avses i första stycket omfatta en sex månaders praktisk heltidsutbildning på universitetsnivå under tillsyn av de behöriga myndigheterna.

3.   Den medicinska grundutbildningen skall garantera att personen i fråga har förvärvat följande kunskaper och färdigheter:

| a) | Tillräckliga kunskaper om de vetenskaper som medicinen bygger på och god insikt i vetenskapliga metoder inklusive principerna för bedömning av biologiska funktioner, utvärdering av vetenskapligt vedertagna fakta och analys av data. |
| --- | --- |

a)

Tillräckliga kunskaper om de vetenskaper som medicinen bygger på och god insikt i vetenskapliga metoder inklusive principerna för bedömning av biologiska funktioner, utvärdering av vetenskapligt vedertagna fakta och analys av data.

| b) | Tillräckliga kunskaper om friska och sjuka människors anatomi, funktioner och beteende samt sambandet mellan människans hälsotillstånd och hennes fysiska och sociala miljö. |
| --- | --- |

b)

Tillräckliga kunskaper om friska och sjuka människors anatomi, funktioner och beteende samt sambandet mellan människans hälsotillstånd och hennes fysiska och sociala miljö.

| c) | Tillräckliga kunskaper om kliniska ämnen och behandlingar, som ger en sammanhängande bild av psykiska och fysiska sjukdomar och medicin sedd ur förebyggande, diagnostisk och terapeutisk synvinkel samt människans fortplantning. |
| --- | --- |

c)

Tillräckliga kunskaper om kliniska ämnen och behandlingar, som ger en sammanhängande bild av psykiska och fysiska sjukdomar och medicin sedd ur förebyggande, diagnostisk och terapeutisk synvinkel samt människans fortplantning.

| d) | Lämplig klinisk erfarenhet på sjukhus under lämplig handledning. |
| --- | --- |

d)

Lämplig klinisk erfarenhet på sjukhus under lämplig handledning.

Artikel 25

Specialistläkarutbildning

1.   För tillträde till specialistläkarutbildning krävs sex års fullgjorda studier med godkända resultat inom den utbildning som avses i artikel 24, där den studerande har förvärvat de nödvändiga baskunskaperna i medicin.

2.   Specialistläkarutbildningen skall omfatta teoretisk och praktisk utbildning vid universitet, universitetssjukhus eller i förekommande fall annan vårdinrättning som godkänts av behöriga myndigheter eller organ i detta syfte.

Medlemsstaterna skall se till att utbildningstiden för sådan specialistläkarutbildning som avses i punkt 5.1.3 i bilaga V inte är kortare än vad som avses i den punkten. Utbildningen skall ske under kontroll av behöriga myndigheter eller organ. Den förutsätter personlig medverkan och ansvarstagande av den blivande specialistläkaren i verksamheten på avdelningen i fråga.

3.   Utbildningen skall ske på heltid vid särskilda inrättningar som erkänts av de behöriga myndigheterna. Den förutsätter medverkan i all medicinsk verksamhet på den avdelning där utbildningen äger rum, inklusive jourtjänstgöring, så att den blivande specialistläkaren ägnar all sin yrkesverksamhet åt denna praktiska och teoretiska utbildning under hela arbetsveckan och under hela året på de villkor som fastställs av de behöriga myndigheterna. Dessa tjänster skall följaktligen avlönas med lämpligt belopp.

4.   För att medlemsstaterna skall utfärda bevis på formella kvalifikationer för specialistläkare krävs ett bevis på formella kvalifikationer som avser medicinsk grundutbildning enligt punkt 5.1.1 i bilaga V.

5.   De minimikrav på utbildningens omfattning som avses i punkt 5.1.3 i bilaga V får ändras i enlighet med förfarandet i artikel 58.2 i syfte att anpassa kraven till framstegen inom vetenskap och teknik.

Artikel 26

Benämningar på specialistläkarutbildningar

De bevis på formella kvalifikationer som specialistläkare som avses i artikel 21 har utfärdats av de behöriga myndigheter eller organ som avses i punkt 5.1.2 i bilaga V och motsvarar för specialistutbildningen i fråga de aktuella benämningar som tillämpas i de olika medlemsstaterna och som framgår av punkt 5.1.3 i bilaga V.

Nya medicinska specialiseringar som är gemensamma för minst två femtedelar av medlemsstaterna får läggas till i punkt 5.1.3 i bilaga V i enlighet med förfarandet i artikel 58.2 i syfte att uppdatera direktivet mot bakgrund av ändringar i nationell lagstiftning.

Artikel 27

Förvärvade rättigheter för läkare med specialistutbildning

1.   Av de läkare med specialistutbildning vars specialistutbildning på deltid reglerades av de lagar och andra författningar som gällde den 20 juni 1975 och som påbörjade sin specialistutbildning senast den 31 december 1983 kan den mottagande medlemsstaten kräva att deras bevis på formella kvalifikationer skall åtföljas av intyg som visar att de faktiskt och legalt har utövat verksamheten under minst tre år i följd under den femårsperiod som föregår utfärdandet av intyget.

2.   Varje medlemsstat skall erkänna de bevis på formella kvalifikationer för specialistläkare som utfärdats i Spanien för läkare som har fullgjort en specialistutbildning före den 1 januari 1995, även om denna inte motsvarar minimikraven för den utbildning som avses i artikel 25, om bevis på formella kvalifikationer åtföljs av ett intyg utfärdat av de behöriga spanska myndigheterna, av vilket det framgår att personen i fråga har blivit godkänd i det prov gällande särskild yrkeskompetens som anordnats inom ramen för de extraordinära regulariseringsåtgärderna i den kungliga förordningen 1497/99 i syfte att fastställa att denne har kunskapsnivå och kompetens likvärdig med de läkare som innehar sådant bevis på formella kvalifikationer för specialistläkare som för Spaniens del framgår av punkterna 5.1.2 och 5.1.3
  i bilaga V.

3.   
  Var je
  medlemsstat som har upphävt lagar och andra författningar om utfärdande av bevis på formella kvalifikationer som specialistläkare enligt
  punkterna 5.1.2 och 5.1.3
  i bilaga V och som har vidtagit åtgärder rörande förvärvade rättigheter till förmån för sina medborgare skall tillerkänna medborgarna i de övriga medlemsstaterna rätten att utnyttja samma åtgärder, om dessa bevis på formella kvalifikationer har utfärdats före det datum då den mottagande medlemsstaten upphörde att utfärda sådana bevis för den berörda specialistutbildningen.

De tidpunkter då bestämmelserna upphävdes anges i punkt 5.1.3 i 
  bilaga V.

Artikel 28

Särskild allmänläkarutbildning

1.   För tillträde till särskild allmänläkarutbildning krävs avslutade och godkända studier under sex år inom den utbildningsgång som avses i artikel 24.

2.   Den särskilda allmänläkarutbildning för vilken bevis på formella kvalifikationer utfärdas före den 1 januari 2006 skall omfatta minst två års studier på heltid. Bevis på formella kvalifikationer som utfärdas efter detta datum skall omfatta minst tre års studier på heltid.

När den utbildning som avses i artikel 24 omfattar praktiktjänstgöring vid ett godkänt sjukhus med utrustning och avdelningar för allmänmedicin, hos en godkänd allmänpraktiserande läkare eller vid en godkänd vårdcentral för primärvård, får denna praktik inräknas, dock högst ett år, i den utbildningstid som avses i första stycket för bevis på formella kvalifikationer som utfärdas från och med den 1 januari 2006.

Den möjlighet som avses i andra stycket skall bara stå öppen för de medlemsstater där utbildningstiden för den särskilda allmänläkarutbildningen var två år den 1 januari 2001.

3.   Den särskilda allmänläkarutbildningen skall ske på heltid under tillsyn av de behöriga myndigheterna eller organen. Den skall snarare vara praktisk än teoretisk.

Den praktiska utbildningen skall förmedlas dels under minst sex månader vid ett godkänt sjukhus med utrustning och avdelningar för allmänmedicin, dels under minst sex månader hos godkänd allmänpraktiserande läkare eller vid godkänd vårdcentral för primärvård.

Den praktiska utbildnigen skall genomföras tillsammans med andra vårdinrättningar för allmänmedicin. Utan att de minimiperioder som nämns i andra stycket påverkas får den praktiska utbildningen dock ges under högst sex månader vid andra godkända vårdinrättningar för allmänmedicin.

Utbildningen förutsätter samma personliga medverkan och ansvarstagande hos den blivande specialistläkaren i yrkesverksamheten som hos dem han arbetar tillsammans med.

4.   För att medlemsstaterna skall utfärda ett bevis på formella kvalifikationer för särskild utbildning i allmänmedicin krävs ett bevis på formella kvalifikationer som avser medicinsk grundutbildning enligt punkt 5.1.1 i bilaga V.

5.   Medlemsstaterna får utfärda de bevis på formella kvalifikationer som avses i punkt 5.1.4 i bilaga V till en läkare som inte har fullgjort utbildningen enligt denna artikel men som har avslutat en annan kompletterande utbildning för vilken de behöriga myndigheterna i en medlemsstat har utfärdat bevis på formella kvalifikationer. De får emellertid bara utfärda bevis på formella kvalifikationer om detta gäller en kunskapsnivå som motsvarar den utbildning som föreskrivs i denna artikel.

Medlemsstaterna skall avgöra bl.a. i vilken mån den kompletterande utbildning och den yrkeserfarenhet som sökanden redan har kan beaktas i stället för den utbildning som föreskrivs i denna artikel.

Medlemsstaterna får bara utfärda bevis på formella kvalifikationer enligt punkt 5.1.4 i bilaga V om sökanden har skaffat minst sex månaders erfarenhet i allmänmedicin hos en allmänpraktiserande läkare eller på en vårdinrättning för primärvård enligt punkt 3 i den här artikeln.

Artikel 29

Yrkesutövning som allmänpraktiserande läkare

Med förbehåll för bestämmelserna om förvärvade rättigheter skall varje medlemsstat för yrkesutövningen som allmänpraktiserande läkare inom ramen för medlemsstatens socialförsäkringssystem kräva ett bevis på formella kvalifikationer enligt punkt 5.1.4 i bilaga V.

Medlemsstaterna kan från detta villkor undanta dem som genomgår särskild utbildning i allmänmedicin.

Artikel 30

Förvärvade rättigheter för allmänpraktiserande läkare

1.   Varje medlemsstat skall fastställa de förvärvade rättigheterna. Som förvärvad rättighet skall dock betraktas rätten att utöva verksamhet som allmänpraktiserande läkare inom ramen för det nationella socialförsäkringssystemet, utan det bevis på formella kvalifikationer som föreskrivs i punkt 5.1.4 i bilaga V, om läkaren åtnjuter denna rättighet vid det referensdatum som avses i den punkten i kraft av de på läkaryrket tillämpliga bestämmelser som ger tillträde till yrkesverksamhet som läkare med grundutbildning och om han vid denna tidpunkt är etablerad i medlemsstaten med stöd av artikel 21 eller 23.

De behöriga myndigheterna i varje medlemsstat skall på begäran utfärda ett intyg av vilket framgår att läkaren har rätt att utöva verksamhet som allmänpraktiserande läkare inom ramen för det nationella socialförsäkringssystemet, utan det bevis på formella kvalifikationer som föreskrivs i punkt 5.1.4 i bilaga V, om läkaren åtnjuter förvärvade rättigheter enligt första stycket.

2.   Varje medlemsstat skall erkänna de intyg som avses i punkt 1 andra stycket vilka de övriga medlemsstaterna utfärdat till medborgare i medlemsstaterna och ge dessa intyg samma verkan på sitt territorium som de bevis på formella kvalifikationer som medlemsstaten själv utfärdar och som ger rätt att utöva verksamhet som allmänpraktiserande läkare inom ramen för det egna socialförsäkringssystemet.

Avsnitt 3

Sjuksköterska med ansvar för allmän hälso- och sjukvård

Artikel 31

Utbildning till sjuksköterska med ansvar för allmän hälso- och sjukvård

1.   För att bli antagen till utbildning till sjuksköterska med ansvar för allmän hälso- och sjukvård krävs tio års allmän skolutbildning styrkt genom examens-, utbildnings- eller annat behörighetsbevis utfärdat av de behöriga myndigheterna eller organen i en medlemsstat, eller ett bevis på godkänt inträdesprov på motsvarande nivå till en sjuksköterskeskola.

2.   Utbildningen till sjuksköterska med ansvar för allmän hälso- och sjukvård skall ske på heltid och skall omfatta minst den utbildningsplan som anges i punkt 5.2.1 i bilaga V.

De i punkt 5.2.1 i bilaga V angivna ämnena får ändras i enlighet med det förfarande som avses i artikel 58.2, i syfte att anpassa dessa till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen.

Denna uppdatering får inte medföra att någon medlemsstat ändrar gällande principer inom yrkeslagstiftningen när det gäller utbildning och tillträdesvillkor för fysiska personer.

3.   Utbildningen till sjuksköterska med ansvar för allmän hälso- och sjukvård skall omfatta minst tre års utbildning eller 4 600 tim mars teoretisk och klinisk undervisning, varav den teoretiska undervisningen skall utgöra minst en tredjedel och den kliniska undervisningen minst hälften av den föreskrivna minimitiden för utbildningen. Medlemsstaterna får ge partiell dispens för personer som genomgått en del av denna utbildning inom ramen för annan utbildning på minst motsvarande nivå.

Medlemsstaterna skall se till att den institution som utbildar sjuksköterskor är ansvarig för samordningen av den teoretiska och kliniska undervisningen under hela utbildningen.

4.   Med den teoretiska undervisningen avses den del av sjuksköterskeutbildningen där den studerande tilllägnar sig de yrkesmässiga kunskaper, insikter och färdigheter som krävs för att planera, utföra och bedöma allmän hälso- och sjukvård. Denna utbildning skall äga rum på sjuksköterskeskolor och andra utbildningsanstalter som utbildningsinstitutionen utser och ges av personal som undervisar i sjukvård och andra kompetenta personer.

5.   Med den kliniska undervisningen avses den del av sjuksköterskeutbildningen där den studerande, som medlem i ett arbetslag och i direkt kontakt med friska eller sjuka enskilda och/eller grupper, lär sig att planera, utföra och bedöma en sjuksköterskas samlade vårduppgifter på grundval av förvärvade kunskaper och färdigheter. De sjuksköterskestuderande skall inte bara lära sig att ingå i ett arbetslag, utan även att leda ett arbetslag och organisera en sjuksköterskas samlade vårduppgifter, inklusive undervisning i hälsovård för enskilda personer och mindre grupper vid vårdinrättningar eller ute i samhället.

Denna utbildning skall äga rum på sjukhus och vid andra vårdinrättningar samt ute i samhället under de undervisande sjuksköterskornas ansvar i samarbete med och med stöd av andra utbildade sjuksköterskor. Även annan behörig personal kan medverka i denna undervisning.

De sjuksköterskestuderande skall delta i verksamheten på avdelningarna i fråga i den mån denna bidrar till deras utbildning och gör att de kan ta på sig det ansvar som är förbundet med en sjuksköterskas vårduppgifter.

6.   Utbildningen av sjuksköterskor med ansvar för allmän hälso- och sjukvård skall garantera att den blivande sjuksköterskan har förvärvat följande kunskaper och färdigheter:

| a) | Tillräckliga kunskaper om de vetenskaper som den allmänna hälso- och sjukvården bygger på inklusive tillräcklig insikt i friska och sjuka människors anatomi, fysiologiska funktioner och beteende samt sambandet mellan människans hälsotillstånd och hennes fysiska och sociala miljö. |
| --- | --- |

a)

Tillräckliga kunskaper om de vetenskaper som den allmänna hälso- och sjukvården bygger på inklusive tillräcklig insikt i friska och sjuka människors anatomi, fysiologiska funktioner och beteende samt sambandet mellan människans hälsotillstånd och hennes fysiska och sociala miljö.

| b) | Tillräckliga kunskaper om yrkets beskaffenhet och etik samt de allmänna principerna för hälso- och sjukvård. |
| --- | --- |

b)

Tillräckliga kunskaper om yrkets beskaffenhet och etik samt de allmänna principerna för hälso- och sjukvård.

| c) | Tillräcklig klinisk erfarenhet; denna erfarenhet, som bör väljas med avseende på dess utbildningsvärde, skall förvärvas under tillsyn av utbildad sjukvårdspersonal och där det finns tillräckligt med utbildad personal och utrustning som uppfyller kraven på patientvård. |
| --- | --- |

c)

Tillräcklig klinisk erfarenhet; denna erfarenhet, som bör väljas med avseende på dess utbildningsvärde, skall förvärvas under tillsyn av utbildad sjukvårdspersonal och där det finns tillräckligt med utbildad personal och utrustning som uppfyller kraven på patientvård.

| d) | Förmåga att ta del i den praktiska utbildningen av hälso- sjukvårdspersonal och erfarenhet av samarbete med sådan personal. |
| --- | --- |

d)

Förmåga att ta del i den praktiska utbildningen av hälso- sjukvårdspersonal och erfarenhet av samarbete med sådan personal.

| e) | Erfarenhet av samarbete med företrädare för andra yrken inom hälso- och sjukvårdssektorn. |
| --- | --- |

e)

Erfarenhet av samarbete med företrädare för andra yrken inom hälso- och sjukvårdssektorn.

Artikel 32

Utövande av yrkesverksamhet som sjuksköterska med ansvar för allmän hälso- och sjukvård

I detta direktiv skall yrkesverksamhet som sjuksköterska med ansvar för allmän hälso- och sjukvård innebära verksamhet som utövas av personer med de yrkestitlar som anges i punkt 5.2.2 i bilaga V.

Artikel 33

Förvärvade rättigheter för sjuksköterskor med ansvar för allmän hälso- och sjukvård

1.   För att de allmänna bestämmelserna om förvärvade rättigheter skall vara tillämpliga på sjuksköterskor med ansvar för allmän hälso- och sjukvård, skall den verksamhet som avses i artikel 23 ha omfattat fullt ansvar för planering, organisation och administration av patientvård.

2.   När det gäller de polska utbildningsbevisen för sjuksköterskor med ansvar för allmän hälso- och sjukvård, skall endast bestämmelserna nedan gälla för förvärvade rättigheter. För de medborgare i medlemsstaterna vars utbildningsbevis för sjuksköterskor med ansvar för allmän hälso- och sjukvård har utfärdats av Polen eller vars utbildning i denna stat har påbörjats före den 1 maj 2004 och som inte uppfyller minimikraven gällande utbildning i artikel 31 skall medlemsstaterna erkänna de nedan angivna bevisen på formella kvalifikationer som sjuksköterska med ansvar för allmän hälso- och sjukvård, om de åtföljs av ett intyg som visar att dessa personer faktiskt och lagligen i Polen har utövat verksamhet som sjuksköterska och gett allmän hälso- och sjukvård under den nedan angivna perioden:

| a) | bevis på formella kvalifikationer som sjuksköterska - (dyplom licencjata pielçgniarstwa) - minst tre år i följd under de fem år som föregick utfärdandet av intyget, |
| --- | --- |

a)

bevis på formella kvalifikationer som sjuksköterska - (dyplom licencjata pielçgniarstwa) - minst tre år i följd under de fem år som föregick utfärdandet av intyget,

| b) | bevis på formella kvalifikationer som sjuksköterska - avslutad postgymnasial utbildning på vårdhögskola - (dyplom pielçgniarki albo pielçgniarki dyplomowanej) - minst fem år i följd under de sju år som föregick utfärdandet av intyget. |
| --- | --- |

b)

bevis på formella kvalifikationer som sjuksköterska - avslutad postgymnasial utbildning på vårdhögskola - (dyplom pielçgniarki albo pielçgniarki dyplomowanej) - minst fem år i följd under de sju år som föregick utfärdandet av intyget.

Denna verksamhet skall ha omfattat fullt ansvar för planering, organisering och administration av patientvård.

3.   Medlemsstaterna skall erkänna de bevis på formella kvalifikationer som sjuksköterska som utfärdats i Polen till sjuksköterskor, vars utbildning avslutades före den 1 maj 2004 utan att uppfylla minimikraven för utbildning i artikel 31, och som bestyrks genom en kandidatexamen som grundar sig på ett särskilt kompletteringsprogram som beskrivs i artikel 11 i lagen av den 20 april 2004 om ändring av lagen om sjuksköterske- och barnmorskeyrkena och om några andra rättsakter (Republiken Polens officiella tidning av den 30 april 2004, nr 92, punkt 885) och i hälsovårdsministerns förordning av den 11 maj 2004 om närmare bestämmelser för utbildning av sjuksköterskor och barnmorskor som har examensbevis från gymnasieskola (avgångsbetyg - studentexamen) och som har avslutat sin utbildning vid medicinskt gymnasium eller vårdskolor med sjuksköterske- och barnmorskeutbildning (Republiken Polens officiella tidning av den 13 maj 2004, nr 110, punkt 1170) i syfte att kontrollera att vederbörande har en kunskaps- och kompetensnivå som är jämförbar med nivån för sjuksköterskor med de kvalifikationer som, i Polens fall, finns angivna i punkt 5.2.2 i bilaga V.

Avsnitt 4

Tandläkare

Artikel 34

Grundläggande tandläkarutbildning

1.   För att bli antagen till grundläggande tandläkarutbildning skall sökanden inneha ett examensbevis eller bevis på formella kvalifikationer som berättigar honom att bli antagen till den aktuella utbildningen vid universitet eller vid högskolor som tillerkänts likvärdig ställning i en medlemsstat.

2.   Den grundläggande tandläkarutbildningen skall omfatta minst fem års studier på heltid med teoretisk och praktisk undervisning, som skall omfatta minst den utbildningsplan som anges i punkt 5.3.1 i bilaga V, vid ett universitet, en högskola som tillerkänts likvärdig ställning eller under tillsyn av ett universitet.

De i punkt 5.3.1 i bilaga V angivna ämnena får ändras i enlighet med det förfarande som avses i artikel 58.2, i syfte att anpassa dessa till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen.

Denna uppdatering får inte medföra att någon medlemsstat ändrar gällande principer inom yrkeslagstiftningen när det gäller utbildning och tillträdesvillkor för fysiska personer.

3.   Den grundläggande tandläkarutbildningen skall garantera att den blivande tandläkaren har förvärvat följande kunskaper och färdigheter:

| a) | Tillräckliga kunskaper om de vetenskaper som tandläkarverksamheten bygger på och god insikt i vetenskapliga metoder inklusive principerna för bedömning av biologiska funktioner, utvärdering av vetenskapligt vedertagna fakta och analys av data. |
| --- | --- |

a)

Tillräckliga kunskaper om de vetenskaper som tandläkarverksamheten bygger på och god insikt i vetenskapliga metoder inklusive principerna för bedömning av biologiska funktioner, utvärdering av vetenskapligt vedertagna fakta och analys av data.

| b) | Tillräckliga kunskaper om friska och sjuka människors kroppskonstitution, fysiologi och beteende samt den fysiska och sociala miljöns påverkan på människans hälsotillstånd, i den mån dessa faktorer påverkar tandläkarverksamheten. |
| --- | --- |

b)

Tillräckliga kunskaper om friska och sjuka människors kroppskonstitution, fysiologi och beteende samt den fysiska och sociala miljöns påverkan på människans hälsotillstånd, i den mån dessa faktorer påverkar tandläkarverksamheten.

| c) | Tillräckliga kunskaper om tändernas, munnens, käkarnas och omkringliggande vävnaders anatomi och funktioner, i såväl friskt som sjukt tillstånd, och deras förhållande till patientens allmänna hälsotillstånd samt fysiska och sociala välbefinnande. |
| --- | --- |

c)

Tillräckliga kunskaper om tändernas, munnens, käkarnas och omkringliggande vävnaders anatomi och funktioner, i såväl friskt som sjukt tillstånd, och deras förhållande till patientens allmänna hälsotillstånd samt fysiska och sociala välbefinnande.

| d) | Tillräckliga kunskaper om kliniska discipliner och metoder som ger tandläkaren en sammanhängande bild av anomalier, skador och sjukdomar i tänderna, munnen, käkarna och omkringliggande vävnader och av förebyggande, diagnostisk och terapeutisk tandläkarverksamhet. |
| --- | --- |

d)

Tillräckliga kunskaper om kliniska discipliner och metoder som ger tandläkaren en sammanhängande bild av anomalier, skador och sjukdomar i tänderna, munnen, käkarna och omkringliggande vävnader och av förebyggande, diagnostisk och terapeutisk tandläkarverksamhet.

| e) | Tillräcklig klinisk erfarenhet under lämplig handledning. |
| --- | --- |

e)

Tillräcklig klinisk erfarenhet under lämplig handledning.

Utbildningen skall ge den blivande tandläkaren de färdigheter som är nödvändiga för att utöva all verksamhet som innebär förebyggande, diagnos och behandling av anomalier och sjukdomar i tänder, mun, käkar och omkringliggande vävnader.

Artikel 35

Utbildning till specialisttandläkare

1.   För att bli antagen till utbildning till specialisttandläkare krävs att sökanden har fullgjort fem års teoretisk och praktisk utbildning med godkända resultat inom ramen för den utbildning som avses i artikel 34, eller innehar de handlingar som avses i artiklarna 23 och 37.

2.   Utbildningen till specialisttandläkare skall omfatta teoretisk och praktisk utbildning vid ett universitet, ett behandlingscentrum för studier och forskning, eller i förekommande fall, annan vårdinrättning som godkänts av behöriga myndigheter eller organ i detta syfte.

Utbildning till specialisttandläkare på heltid skall omfatta minst tre år under kontroll av behöriga myndigheter eller organ. Den skall innebära personlig medverkan och ansvarstagande av den blivande tandläkaren i verksamheten på avdelningen i fråga ...

De minimikrav på utbildningen som avses i andra stycket får ändras i enlighet med förfarandet i artikel 58.2 i syfte att anpassa kraven till framstegen inom vetenskap och teknik.

3.   För att medlemsstaterna skall utfärda ett utbildningsbevis för specialisttandläkare krävs ett utbildningsbevis som avser grundläggande tandläkarutbildning enligt punkt 5.3.2 i bilaga V.

Artikel 36

Utövande av yrkesverksamhet som tandläkare

1.   I detta direktiv skall yrkesverksamhet som tandläkare innebära sådan verksamhet som definieras i punkt 3 och som utövas av personer med de yrkestitlar som anges i punkt 5.3.2 i bilaga V.

2.   Tandläkaryrket skall grunda sig på den tandläkarutbildning som avses i artikel 34 och är ett särskilt yrke skilt från yrket som läkare och specialistläkare. Utövande av yrkesverksamhet som tandläkare förutsätter innehav av något av de bevis på formella kvalifikationer som anges i punkt 5.3.2 i bilaga V. Personer som omfattas av artikel 23 eller 37 skall likställas med innehavare av ett sådant bevis på formella kvalifikationer.

3.   Medlemsstaterna skall se till att tandläkare generellt skall ha tillträde till verksamhet som innebär förebyggande, diagnos och behandling av anomalier och sjukdomar i tänder, mun, käkar och omkringliggande vävnader i enlighet med de i lag fastställda bestämmelserna och de yrkesetiska reglerna för yrket på de referensdatum som anges i punkt 5.3.2 i bilaga V.

Artikel 37

Förvärvade rättigheter för tandläkare

1.   Varje medlemsstat skall, för utövandet av yrkesverksamhet som tandläkare under de yrkestitlar som anges i punkt 5.3.2 i bilaga V, erkänna de bevis på formella kvalifikationer som läkare som utfärdats i Italien, Spanien, Österrike, Tjeckien och Slovakien för personer som påbörjat sin läkarutbildning senast det referensdatum som anges i den bilagan för den berörda medlemsstaten, om dessa bevis på formella kvalifikationer åtföljs av ett intyg utfärdat av de behöriga myndigheterna i den medlemsstaten.

Detta intyg skall bekräfta att följande två villkor uppfyllts:

| a) | Att dessa personer i den medlemsstaten faktiskt, legalt och huvudsakligen har utövat den verksamhet som avses i artikel 36 under minst tre år i följd under den femårsperiod som föregår utfärdandet av intyget. |
| --- | --- |

a)

Att dessa personer i den medlemsstaten faktiskt, legalt och huvudsakligen har utövat den verksamhet som avses i artikel 36 under minst tre år i följd under den femårsperiod som föregår utfärdandet av intyget.

| b) | Att dessa personer är behöriga att utöva denna verksamhet på samma villkor som innehavare av de bevis på formella kvalifikationer som anges för denna medlemsstat i punkt 5.3.2 i bilaga V. |
| --- | --- |

b)

Att dessa personer är behöriga att utöva denna verksamhet på samma villkor som innehavare av de bevis på formella kvalifikationer som anges för denna medlemsstat i punkt 5.3.2 i bilaga V.

Personer som framgångsrikt har fullföljt studier som omfattar minst tre år och som av de behöriga myndigheterna i den berörda medlemsstaten intygats vara likvärdiga med den utbildning som avses i artikel 34, skall undantas från kravet på tre års yrkespraktik enligt andra stycket led a.

När det gäller Tjeckien och Slovakien omfattas de bevis på formella kvalifikationer som erhållits i f.d. Tjeckoslovakien av erkännande på samma sätt som tjeckiska och slovakiska bevis på formella kvalifikationer och på samma villkor som angivits i de föregående styckena.

2.   Varje medlemsstat skall erkänna sådana bevis på formella kvalifikationer som läkare som utfärdats i Italien för personer som påbörjat sin läkarutbildning på universitetsnivå mellan den 28 januari 1980 och den 31 december 1984, om dessa bevis åtföljs av ett intyg utfärdat av de behöriga italienska myndigheterna.

Detta intyg skall bekräfta att följande tre villkor uppfyllts:

| a) | Att dessa personer har godkänts i det särskilda lämplighetsprov som har anordnats av behöriga italienska myndigheter för att kontrollera att sökandena har en kunskaps- och färdighetsnivå jämförbar med den som krävs av innehavare av det bevis på formella kvalifikationer som anges för Italien i punkt 5.3.2 i bilaga V. |
| --- | --- |

a)

Att dessa personer har godkänts i det särskilda lämplighetsprov som har anordnats av behöriga italienska myndigheter för att kontrollera att sökandena har en kunskaps- och färdighetsnivå jämförbar med den som krävs av innehavare av det bevis på formella kvalifikationer som anges för Italien i punkt 5.3.2 i bilaga V.

| b) | Att dessa personer i Italien faktiskt, legalt och huvudsakligen har utövat den verksamhet som anges i artikel 36 under minst tre år i följd under den femårsperiod som föregår utfärdandet av intyget. |
| --- | --- |

b)

Att dessa personer i Italien faktiskt, legalt och huvudsakligen har utövat den verksamhet som anges i artikel 36 under minst tre år i följd under den femårsperiod som föregår utfärdandet av intyget.

| c) | Att de är behöriga att utöva eller att de faktiskt, legalt och huvudsakligen utövar den verksamhet som anges i artikel 36 på samma villkor som innehavare av de bevis på formella kvalifikationer som anges för Italien i punkt 5.3.2 i bilaga V. |
| --- | --- |

c)

Att de är behöriga att utöva eller att de faktiskt, legalt och huvudsakligen utövar den verksamhet som anges i artikel 36 på samma villkor som innehavare av de bevis på formella kvalifikationer som anges för Italien i punkt 5.3.2 i bilaga V.

Personer som framgångsrikt har fullföljt studier som omfattar minst tre år och som enligt de behöriga myndigheterna intygats vara likvärdiga med den utbildning som avses i artikel 34, skall undantas från skyldigheten att avlägga ett sådant lämplighetsprov som avses i andra stycket led a.

Personer som påbörjat sin läkarutbildning på universitetsnivå efter den 31 december 1984 skall behandlas på samma sätt som de personer som avses ovan, förutsatt att de studier under tre år som nämns ovan påbörjades före den 31 december 1994.

Avsnitt 5

Veterinär

Artikel 38

Veterinärutbildning

1.   Den samlade utbildningen för veterinärer skall omfatta minst fem års studier på heltid med teoretisk och praktisk undervisning, som skall omfatta minst den utbildningsplan som anges i punkt 5.4.1 i bilaga V, vid ett universitet, en högskola som tillerkänts likvärdig ställning eller under tillsyn av ett universitet.

De i punkt 5.4.1 i bilaga V angivna ämnena får ändras i enlighet med det förfarande som avses i artikel 58.2, i syfte att anpassa dessa till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen.

Denna uppdatering får inte medföra att någon medlemsstat ändrar gällande principer inom yrkeslagstiftningen när det gäller utbildning och tillträdesvillkor för fysiska personer.

2.   För att bli antagen till veterinärutbildningen måste sökanden inneha ett examensbevis eller bevis på formella kvalifikationer som berättigar honom att bli antagen till den aktuella utbildningen vid universitet eller vid högskolor som tillerkänts likvärdig ställning i en medlemsstat när det gäller denna utbildning.

3.   Utbildningen skall garantera att den blivande veterinären har förvärvat följande kunskaper och färdigheter:

| a) | Tillräckliga kunskaper om de vetenskaper som veterinärverksamheten bygger på. |
| --- | --- |

a)

Tillräckliga kunskaper om de vetenskaper som veterinärverksamheten bygger på.

| b) | Tillräckliga kunskaper om friska djurs anatomi och funktioner, djurhållning och reproduktion, husdjurshygien i allmänhet samt djurens utfodring inklusive framställnings- och lagringsmetoder för foder som svarar mot deras behov. |
| --- | --- |

b)

Tillräckliga kunskaper om friska djurs anatomi och funktioner, djurhållning och reproduktion, husdjurshygien i allmänhet samt djurens utfodring inklusive framställnings- och lagringsmetoder för foder som svarar mot deras behov.

| c) | Tillräckliga kunskaper om djurs beteende och djurskydd. |
| --- | --- |

c)

Tillräckliga kunskaper om djurs beteende och djurskydd.

| d) | Tillräckliga kunskaper om orsaker, art, förlopp, följder, diagnos och behandling av sjukdomar hos djur, vare sig det gäller enskilda djur eller besättningar, inklusive särskilda kunskaper om de sjukdomar som kan överföras till människan. |
| --- | --- |

d)

Tillräckliga kunskaper om orsaker, art, förlopp, följder, diagnos och behandling av sjukdomar hos djur, vare sig det gäller enskilda djur eller besättningar, inklusive särskilda kunskaper om de sjukdomar som kan överföras till människan.

| e) | Tillräckliga kunskaper om förebyggande medicin. |
| --- | --- |

e)

Tillräckliga kunskaper om förebyggande medicin.

| f) | Tillräckliga kunskaper om hygien och metoder vid produktion och framställning av samt handel med animaliska livsmedel eller livsmedel av animaliskt ursprung avsedda för människoföda. |
| --- | --- |

f)

Tillräckliga kunskaper om hygien och metoder vid produktion och framställning av samt handel med animaliska livsmedel eller livsmedel av animaliskt ursprung avsedda för människoföda.

| g) | Tillräckliga kunskaper om lagar och andra författningar som rör de områden som finns uppräknade ovan. |
| --- | --- |

g)

Tillräckliga kunskaper om lagar och andra författningar som rör de områden som finns uppräknade ovan.

| h) | Tillräcklig klinisk och praktisk erfarenhet under lämplig handledning. |
| --- | --- |

h)

Tillräcklig klinisk och praktisk erfarenhet under lämplig handledning.

Artikel 39

Förvärvade rättigheter för veterinärer

För de medborgare i medlemsstaterna vars bevis på formella kvalifikationer som veterinär har utfärdats av Estland eller vars utbildning har påbörjats i denna stat före den 1 maj 2004 skall medlemsstaterna - utan att det påverkar tillämpningen av artikel 23.4 - erkänna dessa bevis på formella kvalifikationer som veterinär, om de åtföljs av ett intyg som visar att dessa personer faktiskt och lagligen i Estland har utövat verksamhet som veterinär under minst fem år i följd under de sju år som föregick utfärdandet av intyget.

Avsnitt 6

Barnmorska

Artikel 40

Barnmorskeutbildning

1.   Barnmorskeutbildning skall omfatta minst en av följande utbildningar:

| a) | En barnmorskeutbildning på heltid som omfattar minst tre års praktiska och teoretiska studier (utbildningsväg I) och minst den utbildningsplan som anges i punkt 5.5.1 i bilaga V. |
| --- | --- |

a)

En barnmorskeutbildning på heltid som omfattar minst tre års praktiska och teoretiska studier (utbildningsväg I) och minst den utbildningsplan som anges i punkt 5.5.1 i bilaga V.

| b) | En barnmorskeutbildning på heltid som varar minst 18 månader (utbildningsväg II) och omfattar minst den utbildningsplan som anges i punkt 5.5.1 i bilaga V och som inte ingått i likvärdig undervisning inom utbildningen till sjuksköterska med ansvar för allmän hälso- och sjukvård. |
| --- | --- |

b)

En barnmorskeutbildning på heltid som varar minst 18 månader (utbildningsväg II) och omfattar minst den utbildningsplan som anges i punkt 5.5.1 i bilaga V och som inte ingått i likvärdig undervisning inom utbildningen till sjuksköterska med ansvar för allmän hälso- och sjukvård.

Medlemsstaterna skall se till att den institution som utbildar barnmorskor är ansvarig för samordningen av teori och praktiktjänstgöring under hela utbildningen.

De i punkt 5.5.1 i bilaga V angivna ämnena får ändras i enlighet med det förfarande som avses i artikel 58.2, i syfte att anpassa dessa till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen.

Denna uppdatering får inte medföra att någon medlemsstat ändrar gällande principer inom yrkeslagstiftningen när det gäller utbildning och tillträdesvillkor för fysiska personer.

2.   För att bli antagen till barnmorskeutbildningen krävs att ett av följande villkor uppfylls:

| a) | Minst tio års fullföljd allmän skolutbildning för utbildningsväg I. |
| --- | --- |

a)

Minst tio års fullföljd allmän skolutbildning för utbildningsväg I.

| b) | Innehav av ett bevis på formella kvalifikationer för sjuksköterskor med ansvar för allmän hälso- och sjukvård enligt punkt 5.2.2 i bilaga V för utbildningsväg II. |
| --- | --- |

b)

Innehav av ett bevis på formella kvalifikationer för sjuksköterskor med ansvar för allmän hälso- och sjukvård enligt punkt 5.2.2 i bilaga V för utbildningsväg II.

3.   Utbildningen skall garantera att den blivande barnmorskan har förvärvat följande kunskaper och färdigheter:

| a) | Tillräckliga kunskaper om de vetenskaper som barnmorskeverksamheten bygger på, särskilt obstetrik och gynekologi. |
| --- | --- |

a)

Tillräckliga kunskaper om de vetenskaper som barnmorskeverksamheten bygger på, särskilt obstetrik och gynekologi.

| b) | Tillräckliga kunskaper om yrkesetik och lagstiftning som rör yrket. |
| --- | --- |

b)

Tillräckliga kunskaper om yrkesetik och lagstiftning som rör yrket.

| c) | Ingående kunskaper om biologiska funktioner, obstetrisk och neonatal anatomi och fysiologi samt kunskaper om sambandet mellan människans hälsotillstånd, hennes fysiska och sociala miljö och hennes beteende. |
| --- | --- |

c)

Ingående kunskaper om biologiska funktioner, obstetrisk och neonatal anatomi och fysiologi samt kunskaper om sambandet mellan människans hälsotillstånd, hennes fysiska och sociala miljö och hennes beteende.

| d) | Tillräcklig klinisk erfarenhet som förvärvats på godkända institutioner under handledning av personal med behörighet som barnmorska och på obstetrikens område. |
| --- | --- |

d)

Tillräcklig klinisk erfarenhet som förvärvats på godkända institutioner under handledning av personal med behörighet som barnmorska och på obstetrikens område.

| e) | Tillräcklig insikt i utbildning av hälso- och sjukvårdspersonal och erfarenhet av samarbete med sådan personal. |
| --- | --- |

e)

Tillräcklig insikt i utbildning av hälso- och sjukvårdspersonal och erfarenhet av samarbete med sådan personal.

Artikel 41

Förfarande för erkännande av bevis på formella kvalifikationer som barnmorska

1.   De bevis på formella kvalifikationer som barnmorska som anges i punkt 5.5.2 i bilaga V skall erkännas automatiskt i enlighet med artikel 21 om de uppfyller något av följande villkor:

| a) | Utbildning på heltid till barnmorska under minst tre år, som






  i) | förutsätter innehav av ett examens-, utbildnings- eller annat behörighetsbevis som innebär rätt att bli antagen till studier vid universitet eller högskolor eller, i annat fall, som styrker motsvarande kunskapsnivå, eller |
| --- | --- | --- |

a)

Utbildning på heltid till barnmorska under minst tre år, som

i)

förutsätter innehav av ett examens-, utbildnings- eller annat behörighetsbevis som innebär rätt att bli antagen till studier vid universitet eller högskolor eller, i annat fall, som styrker motsvarande kunskapsnivå, eller

| ii) | åtföljs av en tvåårig yrkespraktik, för vilken ett intyg utfärdats i enlighet med punkt 2. |
| --- | --- |

ii)

åtföljs av en tvåårig yrkespraktik, för vilken ett intyg utfärdats i enlighet med punkt 2.

| b) | Utbildning på heltid till barnmorska under minst två år eller 3 600 timmar som förutsätter innehav av ett bevis på formella kvalifikationer som sjuksköterska med ansvar för allmän hälso- och sjukvård enligt punkt 5.2.2 i bilaga V. |
| --- | --- |

b)

Utbildning på heltid till barnmorska under minst två år eller 3 600 timmar som förutsätter innehav av ett bevis på formella kvalifikationer som sjuksköterska med ansvar för allmän hälso- och sjukvård enligt punkt 5.2.2 i bilaga V.

| c) | Utbildning på heltid till barnmorska under minst 18 månader eller 3 000 timmar som förutsätter innehav av ett bevis på formella kvalifikationer som sjuksköterska med ansvar för allmän hälso- och sjukvård enligt punkt 5.2.2 i bilaga V och som åtföljs av en ettårig yrkespraktik, för vilken ett intyg utfärdats i enlighet med punkt 2. |
| --- | --- |

c)

Utbildning på heltid till barnmorska under minst 18 månader eller 3 000 timmar som förutsätter innehav av ett bevis på formella kvalifikationer som sjuksköterska med ansvar för allmän hälso- och sjukvård enligt punkt 5.2.2 i bilaga V och som åtföljs av en ettårig yrkespraktik, för vilken ett intyg utfärdats i enlighet med punkt 2.

2.   Det intyg som avses i punkt 1 skall vara utfärdat av de behöriga myndigheterna i ursprungsmedlemsstaten. Intyget skall styrka att vederbörande, efter att ha erhållit bevis på formella kvalifikationer som barnmorska, på ett tillfredsställande sätt har utfört en barnmorskas alla arbetsuppgifter under motsvarande period på sjukhus eller annan vårdinrättning som erkänts för detta ändamål.

Artikel 42

Utövande av yrkesverksamhet som barnmorska

1.   Bestämmelserna i detta avsnitt skall tillämpas på verksamhet som barnmorska så som denna definieras av varje medlemsstat, om inte annat föreskrivs i punkt 2, och utövas under de yrkestitlar som anges i punkt 5.5.2 i bilaga V.

2.   Medlemsstaterna skall se till att barnmorskorna åtminstone får tillträde till och rätt att utöva följande verksamhet:

| a) | Ge korrekt information och användbara råd om familjeplanering. |
| --- | --- |

a)

Ge korrekt information och användbara råd om familjeplanering.

| b) | Diagnostisera graviditet och övervaka en normal graviditet; utföra de undersökningar som krävs för att övervaka en normal graviditetsutveckling. |
| --- | --- |

b)

Diagnostisera graviditet och övervaka en normal graviditet; utföra de undersökningar som krävs för att övervaka en normal graviditetsutveckling.

| c) | Föreskriva eller rekommendera de undersökningar som är nödvändiga för att så tidigt som möjligt diagnostisera riskgraviditeter. |
| --- | --- |

c)

Föreskriva eller rekommendera de undersökningar som är nödvändiga för att så tidigt som möjligt diagnostisera riskgraviditeter.

| d) | Utarbeta program för de blivande föräldrarnas förberedelse inför sin roll och fullständig förberedelse inför barnets födelse samt ge dem råd om hygien och näringstillförsel. |
| --- | --- |

d)

Utarbeta program för de blivande föräldrarnas förberedelse inför sin roll och fullständig förberedelse inför barnets födelse samt ge dem råd om hygien och näringstillförsel.

| e) | Ta hand om och bistå modern under förlossningen och övervaka fostrets tillstånd i livmodern genom lämpliga kliniska och tekniska medel. |
| --- | --- |

e)

Ta hand om och bistå modern under förlossningen och övervaka fostrets tillstånd i livmodern genom lämpliga kliniska och tekniska medel.

| f) | Leda spontanförlossningar och vid behov utföra episiotomi samt i brådskande fall assistera vid en sätesförlossning. |
| --- | --- |

f)

Leda spontanförlossningar och vid behov utföra episiotomi samt i brådskande fall assistera vid en sätesförlossning.

| g) | Känna igen varningssignaler om onormala tillstånd hos modern eller barnet, som kräver att läkare ingriper, och vid behov bistå denne; vidta nödvändiga krisåtgärder när läkare inte finns till hands, särskilt manuellt avlägsnande av placenta, eventuellt följt av manuell undersökning av livmodern. |
| --- | --- |

g)

Känna igen varningssignaler om onormala tillstånd hos modern eller barnet, som kräver att läkare ingriper, och vid behov bistå denne; vidta nödvändiga krisåtgärder när läkare inte finns till hands, särskilt manuellt avlägsnande av placenta, eventuellt följt av manuell undersökning av livmodern.

| h) | Undersöka och ta hand om det nyfödda barnet; ta alla initiativ som krävs och eventuellt genomföra omedelbar återupplivning. |
| --- | --- |

h)

Undersöka och ta hand om det nyfödda barnet; ta alla initiativ som krävs och eventuellt genomföra omedelbar återupplivning.

| i) | Ta hand om och övervaka moderns återhämtning efter förlossningen och ge modern all nödvändig information om spädbarnsvård så att hon kan ge det nyfödda barnet bästa möjliga utveckling. |
| --- | --- |

i)

Ta hand om och övervaka moderns återhämtning efter förlossningen och ge modern all nödvändig information om spädbarnsvård så att hon kan ge det nyfödda barnet bästa möjliga utveckling.

| j) | Utföra behandling som ordinerats av läkare. |
| --- | --- |

j)

Utföra behandling som ordinerats av läkare.

| k) | Föra de journaler som behövs. |
| --- | --- |

k)

Föra de journaler som behövs.

Artikel 43

Förvärvade rättigheter för barnmorskor

1.   För de medborgare i medlemsstaterna vars bevis på formella kvalifikationer uppfyller alla de minimikrav för utbildningen som fastställs i artikel 40, men vilka med stöd av artikel 41 endast skall erkännas om de åtföljs av det intyg om yrkespraktik som avses i nämnda artikel 41.2, skall varje medlemsstat som tillräckligt bevis erkänna de bevis på formella kvalifikationer som barnmorska som utfärdats av dessa medlemsstater före det referensdatum som avses i punkt 5.5.2 i bilaga V när de åtföljs av ett intyg som visar att dessa medborgare faktiskt och legalt utövat verksamheten i fråga under minst två år i följd under den femårsperiod som föregår utfärdandet av intyget.

2.   Bestämmelserna i punkt 1 skall gälla för medborgare i medlemsstaterna vars bevis på formella kvalifikationer som barnmorska styrker en utbildning som erhållits inom f.d. Tyska demokratiska republikens territorium och som uppfyller alla de minimikrav som fastställs för utbildningen i artikel 40, men vilka med stöd av artikel 41 endast skall erkännas om de åtföljs av det intyg om yrkespraktik som avses i nämnda artikel 41.2, när de styrker en utbildning som påbörjats före den 3 oktober 1990.

3.   När det gäller de polska bevisen på formella kvalifikationer som barnmorska skall endast bestämmelserna nedan gälla för förvärvade rättigheter.

För de medborgare i medlemsstaterna vars bevis på formella kvalifikationer som barnmorska har utfärdats av Polen eller vars utbildning har påbörjats i denna stat före den 1 maj 2004 och som inte uppfyller de minimikrav för utbildning som avses i artikel 40 skall medlemsstaterna erkänna de nedan angivna bevisen på formella kvalifikationer som barnmorska, om de åtföljs av ett intyg som visar att dessa personer faktiskt och lagligen i Polen har utövat verksamhet som barnmorska under den period som anges nedan:

| a) | bevis på formella kvalifikationer som barnmorska på universitetsnivå - (dyplom licencjata położnictwa) - minst tre år i följd under de fem år som föregick utfärdandet av intyget, |
| --- | --- |

a)

bevis på formella kvalifikationer som barnmorska på universitetsnivå - (dyplom licencjata położnictwa) - minst tre år i följd under de fem år som föregick utfärdandet av intyget,

| b) | bevis på formella kvalifikationer som barnmorska med intyg om postgymnasial utbildning på vårdhögskola - (dyplom położnej) - minst fem år i följd under de sju år som föregick utfärdandet av intyget. |
| --- | --- |

b)

bevis på formella kvalifikationer som barnmorska med intyg om postgymnasial utbildning på vårdhögskola - (dyplom położnej) - minst fem år i följd under de sju år som föregick utfärdandet av intyget.

4.   Medlemsstaterna skall erkänna de bevis på formella kvalifikationer som barnmorska som utfärdats i Polen till barnmorskor, vars utbildning avslutades före den 1 maj 2004 utan att uppfylla minimikraven för utbildning i artikel 40, och som bestyrks genom en kandidatexamen som grundar sig på ett särskilt kompletteringsprogram som beskrivs i artikel 11 i lagen av den 20 april 2004 om ändring av lagen om sjuksköterske- och barnmorskeyrkena och om några andra rättsakter (Republiken Polens officiella tidning av den 30 april 2004, nr 92, punkt 885) och i hälsovårdsministerns förordning av den 11 maj 2004 om närmare bestämmelser för utbildning av sjuksköterskor och barnmorskor som har examensbevis från sekundärskola (avgångsbetyg - studentexamen) och har avslutat utbildning vid medicinskt gymnasium eller vårdskolor med sjuksköterske- och barnmorskeutbildning (Republiken Polens officiella tidning av den 13 maj 2004, nr 110, punkt 1170) i syfte att kontrollera att vederbörande har en kunskaps- och kompetensnivå som är jämförbar med nivån för barnmorskor med de kvalifikationer som, i Polens fall, finns angivna i punkt 5.5.2 i bilaga V.

Avsnitt 7

Farmaceut

Artikel 44

Farmaceututbildning

1.   För att bli antagen till farmaceututbildning skall sökanden inneha ett examensbevis eller bevis på formella kvalifikationer som berättigar honom eller henne att bli antagen till den aktuella utbildningen vid universitet eller vid högskolor som tillerkänts likvärdig ställning i en medlemsstat.

2.   Av bevis på formella kvalifikationer för farmaceuter skall det framgå att minst fem års utbildning genomgåtts, som omfattar minst

| a) | fyra års teoretisk och praktisk undervisning på heltid vid ett universitet, en högskola som tillerkänts likvärdig ställning eller under tillsyn av ett universitet, |
| --- | --- |

a)

fyra års teoretisk och praktisk undervisning på heltid vid ett universitet, en högskola som tillerkänts likvärdig ställning eller under tillsyn av ett universitet,

| b) | sex månaders praktiktjänstgöring på ett apotek som är öppet för allmänheten eller på ett sjukhus under tillsyn av sjukhusets farmaceutiska avdelning. |
| --- | --- |

b)

sex månaders praktiktjänstgöring på ett apotek som är öppet för allmänheten eller på ett sjukhus under tillsyn av sjukhusets farmaceutiska avdelning.

Utbildningen skall omfatta minst den utbildningsplan som anges i punkt 5.6.1 i bilaga V.

De i punkt 5.6.1 i bilaga V angivna ämnena får ändras i enlighet med det förfarande som avses i artikel 58.2, i syfte att anpassa dessa till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen.

Denna uppdatering får inte medföra att någon medlemsstat ändrar gällande principer inom yrkeslagstiftningen när det gäller utbildning och tillträdesvillkor för fysiska personer.

3.   Utbildningen skall garantera att den blivande farmaceuten har förvärvat följande kunskaper och färdigheter:

| a) | Tillräckliga kunskaper om läkemedel och de substanser som används vid läkemedelstillverkning. |
| --- | --- |

a)

Tillräckliga kunskaper om läkemedel och de substanser som används vid läkemedelstillverkning.

| b) | Tillräckliga kunskaper om farmaceutisk teknologi samt fysisk, kemisk, biologisk och mikrobiologisk kontroll av läkemedel. |
| --- | --- |

b)

Tillräckliga kunskaper om farmaceutisk teknologi samt fysisk, kemisk, biologisk och mikrobiologisk kontroll av läkemedel.

| c) | Tillräckliga kunskaper om läkemedels nedbrytning (metabolism) och verkningar, giftiga ämnens verkningssätt och användningen av läkemedel. |
| --- | --- |

c)

Tillräckliga kunskaper om läkemedels nedbrytning (metabolism) och verkningar, giftiga ämnens verkningssätt och användningen av läkemedel.

| d) | Tillräckliga kunskaper för att utvärdera vetenskapliga data om läkemedel för att på denna grund kunna ge upplysningar. |
| --- | --- |

d)

Tillräckliga kunskaper för att utvärdera vetenskapliga data om läkemedel för att på denna grund kunna ge upplysningar.

| e) | Tillräckliga kunskaper om gällande föreskrifter och andra villkor för att kunna utöva farmaceutisk verksamhet. |
| --- | --- |

e)

Tillräckliga kunskaper om gällande föreskrifter och andra villkor för att kunna utöva farmaceutisk verksamhet.

Artikel 45

Utövande av yrkesverksamhet som farmaceut

1.   I detta direktiv avses med verksamhet som farmaceut sådan verksamhet som, när det gäller tillträde till och rätten att utöva den, i en eller flera medlemsstater omfattas av villkor som rör yrkeskvalifikationerna, och som står öppen för de personer som innehar något av de bevis på formella kvalifikationer som anges i punkt 5.6.2 i bilaga V.

2.   Medlemsstaterna skall se till att innehavare av ett bevis på formella kvalifikationer i farmaci på universitetsnivå eller motsvarande nivå och som uppfyller villkoren i artikel 44 får tillträde till och rätt att utöva åtminstone följande verksamhet, med förbehåll för eventuella krav på kompletterande yrkeserfarenhet:

| a) | Galenisk utveckling av läkemedel. |
| --- | --- |

a)

Galenisk utveckling av läkemedel.

| b) | Framställning och kontroll av läkemedel. |
| --- | --- |

b)

Framställning och kontroll av läkemedel.

| c) | Laboratoriekontroll av läkemedel. |
| --- | --- |

c)

Laboratoriekontroll av läkemedel.

| d) | Lagring, förvaring och distribution av läkemedel i partihandelsledet. |
| --- | --- |

d)

Lagring, förvaring och distribution av läkemedel i partihandelsledet.

| e) | Beredning, kontroll, lagring och utlämning av läkemedel på apotek som är öppna för allmänheten. |
| --- | --- |

e)

Beredning, kontroll, lagring och utlämning av läkemedel på apotek som är öppna för allmänheten.

| f) | Beredning, kontroll, lagring och utlämning av läkemedel på sjukhus. |
| --- | --- |

f)

Beredning, kontroll, lagring och utlämning av läkemedel på sjukhus.

| g) | Information och rådgivning om läkemedel. |
| --- | --- |

g)

Information och rådgivning om läkemedel.

3.   Om det i en medlemsstat inte bara krävs ett bevis på formella kvalifikationer enligt förteckningen i punkt 5.6.2 i bilaga V för tillträde till eller utövande av någon form av verksamhet som farmaceut, utan även kompletterande yrkeserfarenhet, skall den medlemsstaten som tillräckligt bevis erkänna intyg utfärdat av de behöriga myndigheterna i ursprungsmedlemsstaten som styrker att personen i fråga har utövat nämnda verksamhet under motsvarande period i ursprungsmedlemsstaten.

4.   Det erkännande som avses i punkt 3 skall inte vara tillämpligt på den tvååriga yrkeserfarenhet som krävs i Storhertigdömet Luxemburg för beviljande av ett statligt tillstånd att driva apotek som är öppna för allmänheten.

5.   Om det den 16 september 1985 i en medlemsstat fanns ett urvalssystem för att bland de farmaceuter som avses i punkt 2 välja ut dem som skall tilldelas de nya apotek som skall öppnas inom ramen för ett nationellt geografiskt fördelningssystem, får denna medlemsstat, med avvikelse från punkt 1, fortsätta med detta urvalssystem och kräva att de medborgare i medlemsstaterna som innehar något av de bevis på formella kvalifikationer för farmaceuter som anges i punkt 5.6.2 i bilaga V eller omfattas av bestämmelserna i artikel 23 deltar i detta.

Avsnitt 8

Arkitekt

Artikel 46

Arkitektutbildning

1.   Arkitektutbildning skall omfatta antingen minst fyra års studier på heltid eller sex års studier, varav minst tre år på heltid, vid ett universitet eller jämförbar läroanstalt. Denna utbildning skall avslutas med en godkänd examen på universitetsnivå.

Utbildningen, som skall ges på universitetsnivå och i huvudsak omfatta arkitektur, skall till lämpliga delar bestå av teoretisk och praktisk arkitektutbildning och skall garantera att de studerande tillägnar sig följande kunskaper och färdigheter:

| a) | Förmåga att utforma arkitektoniska projekt som uppfyller både estetiska och tekniska krav. |
| --- | --- |

a)

Förmåga att utforma arkitektoniska projekt som uppfyller både estetiska och tekniska krav.

| b) | Tillräcklig kunskap om arkitekturens historia och teori och besläktade konstarter, teknik och humaniora. |
| --- | --- |

b)

Tillräcklig kunskap om arkitekturens historia och teori och besläktade konstarter, teknik och humaniora.

| c) | Kunskap om de konstens inflytande på arkitektonisk formgivning. |
| --- | --- |

c)

Kunskap om de konstens inflytande på arkitektonisk formgivning.

| d) | Tillräcklig kunskap om stadsplanering, fysisk planering och de kunskaper som krävs för planeringsprocessen. |
| --- | --- |

d)

Tillräcklig kunskap om stadsplanering, fysisk planering och de kunskaper som krävs för planeringsprocessen.

| e) | Insikter i förhållandet mellan människor och byggnader och mellan byggnader och deras omgivning, och i behovet av att anpassa byggnaderna och ytorna mellan dem efter mänskliga behov och ge dem rätta proportioner. |
| --- | --- |

e)

Insikter i förhållandet mellan människor och byggnader och mellan byggnader och deras omgivning, och i behovet av att anpassa byggnaderna och ytorna mellan dem efter mänskliga behov och ge dem rätta proportioner.

| f) | Insikter i arkitektyrket och arkitektens roll i samhället, i synnerhet vid utarbetandet av projektunderlag, som tar hänsyn till sociala faktorer. |
| --- | --- |

f)

Insikter i arkitektyrket och arkitektens roll i samhället, i synnerhet vid utarbetandet av projektunderlag, som tar hänsyn till sociala faktorer.

| g) | Insikter i utrednings- och förberedelsemetoderna för underlagen i ett konstruktionsprojekt. |
| --- | --- |

g)

Insikter i utrednings- och förberedelsemetoderna för underlagen i ett konstruktionsprojekt.

| h) | Insikter i de strukturella och byggnadstekniska problem som är förbundna med byggnadskonstruktion. |
| --- | --- |

h)

Insikter i de strukturella och byggnadstekniska problem som är förbundna med byggnadskonstruktion.

| i) | Tillräcklig kunskap om fysiska problem och teknik och byggnaders funktion, så att dessa inomhus blir bekväma och ger skydd mot olika väderförhållanden. |
| --- | --- |

i)

Tillräcklig kunskap om fysiska problem och teknik och byggnaders funktion, så att dessa inomhus blir bekväma och ger skydd mot olika väderförhållanden.

| j) | De färdigheter i byggnadsutformning som behövs för att uppfylla de boendes krav inom ramen för begränsningar på grund av kostnadsfaktorer och byggnormer. |
| --- | --- |

j)

De färdigheter i byggnadsutformning som behövs för att uppfylla de boendes krav inom ramen för begränsningar på grund av kostnadsfaktorer och byggnormer.

| k) | Tillräcklig kunskap om de branscher, organisationer, bestämmelser och metoder som är förbundna med att omvandla konstruktionsritningar till byggnader och att detaljplanera hela projekt. |
| --- | --- |

k)

Tillräcklig kunskap om de branscher, organisationer, bestämmelser och metoder som är förbundna med att omvandla konstruktionsritningar till byggnader och att detaljplanera hela projekt.

2.   De i punkt 1 angivna kunskaperna och färdigheterna får ändras i enlighet med det förfarande som avses i artikel 58.2, i syfte att anpassa dessa till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen.

Denna uppdatering får inte medföra att någon medlemsstat ändrar gällande principer inom yrkeslagstiftningen när det gäller utbildning och tillträdesvillkor för fysiska personer.

Artikel 47

Undantag från kraven för arkitektutbildningen

1.   Med avvikelse från artikel 46 skall också, enligt artikel 21, erkännas den treåriga utbildningen vid ”Fachhochschulen” i Förbundsrepubliken Tyskland som existerade den 5 augusti 1985 och som uppfyller de krav som fastställs i artikel 46 och ger tillträde till den verksamhet som avses i artikel 48 i denna medlemsstat med yrkesbeteckningen arkitekt, under förutsättning att utbildningen kompletteras med fyra års yrkeserfarenhet i Förbundsrepubliken Tyskland och styrks av ett intyg som utfärdats av den yrkessammanslutning, där den arkitekt som önskar utnyttja bestämmelserna i detta direktiv är registrerad.

Yrkessammanslutningen skall i förväg ha fastställt att det arbete som arkitekten i fråga utfört på arkitekturområdet utgör övertygande prov på alla kunskaper och färdigheter som avses i 46.1. Intyget skall utfärdas enligt samma förfarande som gäller för registrering i yrkessammanslutningens medlemsförteckning.

2.   Med avvikelse från artikel 46 skall också, enligt artikel 21 och inom ramen för bättre befordringsmöjligheter eller deltidsstudier på universitetsnivå, erkännas den utbildning som motsvarar kraven i artikel 46 samt leder till att personer som varit anställda på arkitekturområdet minst sju år under överinseende av en arkitekt eller arkitektbyrå avlägger en godkänd examen i arkitektur. Denna examen skall vara på universitetsnivå och vara likvärdig med den examen som avses i artikel 46.1 första stycket.

Artikel 48

Utövande av yrkesverksamhet som arkitekt

1.   Med yrkesverksamhet som arkitekt avses i detta direktiv den verksamhet som vanligtvis utövas under yrkestiteln arkitekt.

2.   De medborgare i en medlemsstat som fått rätt att bära titeln arkitekt i enlighet med en lag som ger den behöriga myndigheten i en medlemsstat möjlighet att ge denna titel åt medborgare i medlemsstaterna som utmärkt sig särskilt genom sina insatser på arkitekturområdet, skall anses uppfylla de krav som fastställts för att få utöva arkitektverksamhet under yrkestiteln arkitekt. Ifrågavarande personers verksamhet som arkitekt skall intygas genom ett bevis utfärdat av deras ursprungsmedlemsstat.

Artikel 49

Förvärvade rättigheter som arkitekt

1.   Varje medlemsstat skall erkänna de bevis på formella kvalifikationer som arkitekt som anges i punkt 6 i bilaga VI vilka utfärdas av övriga medlemsstater avseende en utbildning som påbörjats senast under det referensläsår som anges i den bilagan, även om de inte uppfyller minimikraven enligt artikel 46, genom att ge innehavare av dessa bevis på formella kvalifikationer tillträde till och rätt att utöva verksamhet som arkitekt på samma villkor som innehavare av bevis på formella kvalifikationer som utfärdats av denna medlemsstat.

Intyg från de behöriga myndigheterna i Förbundsrepubliken Tyskland om att bevis på formella kvalifikationer som utfärdats från och med den 8 maj 1945 av de behöriga myndigheterna i f.d. Tyska demokratiska republiken är likvärdiga med dem som avses i den bilagan skall följaktligen erkännas.

2.   Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 1 skall varje medlemsstat, när det gäller tillträde till och utövande av verksamhet som arkitekt med yrkestiteln arkitekt, som bevis på formella kvalifikationer erkänna intyg som utfärdas för medborgare i medlemsstaterna av de medlemsstater där tillträde till och utövande av verksamhet som arkitekt var reglerad vid nedanstående datum och ge dessa intyg samma ställning på sitt territorium som de intyg medlemsstaten själv utfärdar:

| a) | Den 1 januari 1995 för Österrike, Finland och Sverige. |
| --- | --- |

a)

Den 1 januari 1995 för Österrike, Finland och Sverige.

| b) | Den 1 maj 2004 för Tjeckien, Estland, Cypern, Lettland, Litauen, Ungern, Malta, Polen, Slovenien och Slovakien. |
| --- | --- |

b)

Den 1 maj 2004 för Tjeckien, Estland, Cypern, Lettland, Litauen, Ungern, Malta, Polen, Slovenien och Slovakien.

| c) | Den 5 augusti 1987 för övriga medlemsstater. |
| --- | --- |

c)

Den 5 augusti 1987 för övriga medlemsstater.

De intyg som avses i första stycket skall ange att innehavaren har fått tillstånd att bära yrkestiteln arkitekt senast detta datum och har varit aktivt verksam på området enligt dessa bestämmelser under minst tre år i följd under den femårsperiod som föregick utfärdandet av intyget.

Kapitel IV

Gemensamma bestämmelser om etablering

Artikel 50

Handlingar och formföreskrifter

1.   När de behöriga myndigheterna i den mottagande medlemsstaten fattar beslut om en ansökan om tillstånd att utöva ett reglerat yrke genom tillämpning av denna avdelning, kan de begära de handlingar och intyg som nämns i bilaga VII.

De handlingar som avses i punkterna 1 d, e och f i bilaga VII får inte vara äldre än tre månader då de fogas till ansökan.

Medlemsstater, institutioner och andra juridiska personer skall behandla överlämnade uppgifter konfidentiellt.

2.   Om det finns skälig grund för tvivel får den mottagande medlemsstaten kräva att de behöriga myndigheterna i en annan medlemsstat styrker äktheten av de utbildnings-, examens- och andra behörighetsbevis som utfärdats i den andra medlemsstaten samt, i tillämpliga fall, intygar att personen i fråga, för de yrken som avses i kapitel III i detta avsnitt, har uppfyllt de minimikrav på utbildning som avses i artiklarna 24, 25, 28, 31, 34, 35, 38, 40, 44 och 46.

3.   Om det finns skälig grund för tvivel, och om bevis på formella kvalifikationer i enlighet med artikel 3.1 c har utfärdats av en behörig myndighet i en medlemsstat och innefattar utbildning som erhållits helt eller delvis vid en inrättning som etablerats lagligt i en annan medlemsstat, skall den mottagande medlemsstaten ha rätt att kontrollera hos det behöriga organet i den medlemsstat där examensbeviset har utfärdats

| a) | huruvida utbildningskursen vid den institution som gav utbildningen har godkänts formellt av utbildningsanstalten i den medlemsstat där examensbeviset har utfärdats, |
| --- | --- |

a)

huruvida utbildningskursen vid den institution som gav utbildningen har godkänts formellt av utbildningsanstalten i den medlemsstat där examensbeviset har utfärdats,

| b) | huruvida det utfärdade beviset på formella kvalifikationer är detsamma som skulle ha utfärdats om kursen hade följts helt och hållet i den medlemsstat där examensbeviset har utfärdats, |
| --- | --- |

b)

huruvida det utfärdade beviset på formella kvalifikationer är detsamma som skulle ha utfärdats om kursen hade följts helt och hållet i den medlemsstat där examensbeviset har utfärdats,

| c) | huruvida beviset på formella kvalifikationer ger samma yrkesrättigheter i den medlemsstat där examensbeviset har utfärdats. |
| --- | --- |

c)

huruvida beviset på formella kvalifikationer ger samma yrkesrättigheter i den medlemsstat där examensbeviset har utfärdats.

4.   Om en mottagande medlemsstat av sina medborgare kräver edsavläggelse eller en högtidlig försäkran för tillträde till ett reglerat yrke och ordalydelsen i denna ed eller förklaring inte kan användas av medborgare i de andra medlemsstaterna, skall medlemsstaten sörja för att den berörde kan använda passande och likvärdiga formuleringar.

Artikel 51

Förfarande för ömsesidigt erkännande av yrkeskvalifikationer

1.   Den behöriga myndigheten i den mottagande medlemsstaten skall bekräfta mottagandet av ansökan inom en månad från och med mottagandet och underrätta sökanden om handlingar eventuellt saknas.

2.   En ansökan om tillstånd att få utöva ett reglerat yrke skall behandlas och ett vederbörligen motiverat beslut fattas av den mottagande medlemsstatens behöriga myndighet snarast möjligt och under alla omständigheter inom tre månader efter det att den fullständiga ansökan inkom. Denna tidsfrist kan emellertid förlängas med en månad i fall som omfattas av kapitlen I och II i denna avdelning.

3.   Beslutet eller underlåtenhet att meddela beslut inom föreskriven tid kan överklagas hos domstol enligt nationell rätt.

Artikel 52

Användande av yrkestitel

1.   Om användandet av yrkestiteln för en av yrkesverksamheterna i fråga är reglerat i en mottagande medlemsstat, skall de övriga medlemsstaternas medborgare vilka har tillstånd att utöva ett reglerat yrke med stöd av avdelning III bära den yrkestitel som i den mottagande medlemsstaten motsvarar detta yrke och använda eventuell förkortning.

2.   Om ett yrke är reglerat i den mottagande medlemsstaten genom en sådan sammanslutning eller organisation som avses i artikel 3.2, får medlemsstaternas medborgare bara använda den yrkestitel eller den förkortning som sammanslutningen eller organisationen fastställt om de kan visa att de tillhör sammanslutningen eller organisationen.

Om medlemskapet i sammanslutningen eller organisationen är förenat med vissa kvalifikationer, kan detta krav då det gäller de övriga medlemsstaternas medborgare som innehar yrkeskvalifikationer bara göras gällande på de villkor som föreskrivs i detta direktiv.

AVDELNING IV

DETALJERADE VILLKOR FÖR UTÖVANDE AV YRKET

Artikel 53

Språkkunskaper

Personer som får sina yrkeskvalifikationer erkända
  skall
  ha nödvändiga språkkunskaper för att utöva yrkesverksamheten i den mottagande medlemsstaten.

Artikel 54

Användande av akademisk titel

Utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 7 och 52 skall den mottagande medlemsstaten se till att de berörda personerna har rätt att använda akademiska titlar från ursprungsmedlemsstaten, och den eventuella förkortningen av denna, på ursprungsmedlemssstatens språk. Den mottagande medlemsstaten får kräva att denna titel följs av namn och plats för den institution eller examensnämnd som utfärdat den. Om den akademiska titel som används i ursprungsmedlemsstaten kan förväxlas med en titel som i den mottagande medlemsstaten kräver kompletterande utbildning, som personen i fråga inte har genomgått, får denna medlemsstat kräva att vederbörande använder den akademiska titeln från ursprungsmedlemsstaten i en lämplig form som den mottagande medlemsstaten anger.

Artikel 55

Anslutning till försäkringskassa

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 5.1 och artikel 6 första stycket b, skall de medlemsstater som kräver att de personer som förvärvat sina yrkeskvalifikationer på deras territorium skall fullgöra en förberedande praktiktjänstgöring och/eller ha yrkeserfarenhet för att få anslutas till en försäkringskassa, ge innehavare av yrkeskvalifikationer som läkare och tandläkare som förvärvats i en annan medlemsstat dispens från detta krav.

AVDELNING V

ADMINISTRATIVT SAMARBETE OCH GENOMFÖRANDEBEFOGENHETER

Artikel 56

Behöriga myndigheter

1.   De behöriga myndigheterna i den mottagande medlemsstaten och ursprungsmedlemsstaten skall bedriva ett nära samarbete och ge varandra ömsesidigt bistånd för att underlätta tillämpningen av detta direktiv. De skall garantera att de upplysningar som utväxlas behandlas konfidentiellt.

2.   De behöriga myndigheterna i den mottagande medlemsstaten och ursprungsmedlemsstaten skall utbyta information om disciplinära åtgärder eller straffrättsliga påföljder som vidtagits eller andra allvarliga, specifika omständigheter som kan ha följder för utövandet av verksamheten enligt detta direktiv, med iakttagande av lagstiftningen om skydd av personuppgifter enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (25) och direktiv 2002/58/EG av den 12 juli 2002 om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation (direktiv om integritet och elektronisk kommunikation) (26).

Ursprungsmedlemsstaten skall kontrollera om förhållandena är riktiga och dess myndigheter avgöra typ och omfattning av de undersökningar som skall göras och meddela den mottagande medlemsstaten vilka konsekvenser landet drar av de lämnade uppgifterna.

3.   Senast den ... (27) skall varje medlemsstat utse de behöriga myndigheter och organ som är bemyndigade att utfärda eller ta emot bevis på formella kvalifikationer och andra handlingar eller upplysningar, samt de behöriga myndigheter och organ som är bemyndigade att motta ansökningarna och fatta de beslut som avses i detta direktiv, och de skall genast underrätta övriga medlemsstater och kommissionen om detta.

4.   Varje medlemsstat skall utse en samordnare för verksamheten för de myndigheter som avses i punkt 1 och underrätta övriga medlemsstater och kommissionen om detta.

Samordnarna skall ha följande uppgifter:

| a) | Att främja enhetlig tillämpning av direktivet. |
| --- | --- |

a)

Att främja enhetlig tillämpning av direktivet.

| b) | Att inhämta alla uppgifter av betydelse för tillämpningen av direktivet, bl.a. uppgifter om tillträdesvillkor för reglerade yrken i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

b)

Att inhämta alla uppgifter av betydelse för tillämpningen av direktivet, bl.a. uppgifter om tillträdesvillkor för reglerade yrken i medlemsstaterna.

För att utföra det som avses i b kan samordnarna vända sig till de kontaktpunkter som avses i artikel 57.

Artikel 57

Kontaktpunkter

Varje medlemsstat skall senast den ... (28) utse en kontaktpunkt som skall ha följande uppgifter:

| a) | Att ge medborgarna och kontaktpunkterna i övriga medlemsstater all nödvändig information om erkännandet av yrkeskvalifikationer enligt detta direktiv, i synnerhet information om nationell lagstiftning som reglerar dessa yrken och utövandet av dessa, inklusive sociallagstiftning och eventuella yrkesetiska regler. |
| --- | --- |

a)

Att ge medborgarna och kontaktpunkterna i övriga medlemsstater all nödvändig information om erkännandet av yrkeskvalifikationer enligt detta direktiv, i synnerhet information om nationell lagstiftning som reglerar dessa yrken och utövandet av dessa, inklusive sociallagstiftning och eventuella yrkesetiska regler.

| b) | Att bistå medborgarna vid utövandet av deras rättigheter enligt detta direktiv, vid behov i samarbete med övriga kontaktpunkter och behöriga myndigheter i den mottagande medlemsstaten. |
| --- | --- |

b)

Att bistå medborgarna vid utövandet av deras rättigheter enligt detta direktiv, vid behov i samarbete med övriga kontaktpunkter och behöriga myndigheter i den mottagande medlemsstaten.

På begäran av kommissionen skall kontaktpunkterna underrätta kommissionen om resultatet av ärenden som de handlagt i enlighet med b senast två månader efter det att de mottagits.

Artikel 58

Kommittén för erkännande av yrkeskvalifikationer

1.   Kommissionen skall biträdas av en kommitté för erkännande av yrkeskvalifikationer, nedan kallad ”kommittén”,
  som skall bestå av företrädare för medlemsstaterna och ledas av kommissionens företrädare.

2.   När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 5 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

Den tid som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall vara två månader.

3.   Kommittén skall själv anta sin arbetsordning.

AVDELNING VI

ANDRA BESTÄMMELSER

Artikel 59

Samråd

Kommissionen skall säkerställa att experter från de berörda yrkesgrupperna på lämpligt sätt rådfrågas, särskilt i anslutning till arbetet i den kommitté som avses i artikel 58, och kommissionen skall för denna kommitté lägga fram en rapport om dessa samråd.

Artikel 60

Rapportering

1.   Efter den ... (28)
  Två år efter det att detta direktiv har trätt i kraft, skall medlemsstaterna vartannat år lämna en rapport till kommissionen över tillämpningen av det inrättade systemet. Utöver allmänna kommentarer skall rapporten innehålla en statistisk översikt över de beslut som fattats samt en beskrivning av de viktigaste problemen som tillämpningen av direktivet fört med sig.

2.   Efter den ... (29) skall kommissionen vart femte år utarbeta en rapport om genomförandet av detta direktiv.

Artikel 61

Undantagsklausul

Om större svårigheter på något visst område skulle uppstå för en viss medlemsstat vid tillämpningen av det här direktivet, skall kommissionen undersöka dessa svårigheter i samarbete med medlemsstaten i fråga.

I förekommande fall skall kommissionen enligt det förfarande som avses i artikel 58.2 medge undantag för ifrågavarande medlemsstat vad gäller tillämpningen av bestämmelsen under en begränsad tidsperiod.

Artikel 62

Upphävande

Direktiven 77/452/EEG, 77/453/EEG, 78/686/EEG, 78/687/EEG, 78/1026/EEG, 78/1027/EEG, 80/154/EEG, 80/155/EEG, 85/384/EEG, 85/432/EEG, 85/433/EEG, 89/48/EEG, 92/51/EEG, 93/16/EEG och 1999/42/EG skall upphöra att gälla från och med den ... (29)
  Två år efter det att detta direktiv har trätt i kraft.. Hänvisningar till de upphävda direktiven skall anses som hänvisningar till detta direktiv, och de rättsakter som har antagits på grundval av de direktiven skall inte påverkas av upphävandet.

Artikel 63

Införlivande

Medlemsstaterna skall sätta i kraft de bestämmelser i lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den ... (29)
  Två år efter det att detta direktiv har trätt i kraft. De skall genast underrätta kommissionen om detta.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.

Artikel 64

Ikraftträdande

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 65

Adressater

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i ... den ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EGT C 181 E, 30.7.2002, s. 183.

1

(2)  EUT C 61, 14.3.2003, s. 67.

2

(3)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 11 februari 2004(EUT C 97 E, 22.4.2004, s. 230). Rådets gemensamma ståndpunkt av den 21 december 2004(EUT C 58 E, 8.3.2005, s. 1) och Europaparlamentets ståndpunkt av den 11 maj 2005.

3

ståndpunkt

(EUT C 97 E, 22.4.2004, s. 230).

(EUT C 58 E, 8.3.2005, s. 1)

11 maj 2005.

(4)  EGT L 178, 17.7.2000, s. 1.

4

(5)  EGT L 19, 24.1.1989, s. 16. Direktivet ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/19/EG (EGT L 206, 31.7.2001, s. 1).

5

(6)  EGT L 209, 24.7.1992, s. 25. Direktivet senast ändrat genom kommissionens beslut 2004/108/EG (EUT L 32, 5.2.2004, s. 15).

6

senast

(7)  EGT L 201, 31.7.1999, s. 77.

7

(8)  EGT L 176, 15.7.1977, s. 1. Direktivet senast ändrat genom 2003 års anslutningsakt.

8

(9)  EGT L 176, 15.7.1977, s. 8. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2001/19/EG.

9

(10)  EGT L 233, 24.8.1978, s. 1. Direktivet senast ändrat genom 2003 års anslutningsakt.

10

(11)  EGT L 233, 24.8.1978, s. 10. Direktivet senast ändrat genom 2003 års anslutningsakt.

11

(12)  EGT L 362, 23.12.1978, s. 1. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2001/19/EG.

12

(13)  EGT L 362, 23.12.1978, s. 7. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2001/19/EG.

13

(14)  EGT L 33, 11.2.1980, s. 1. Direktivet senast ändrat genom 2003 års anslutningsakt.

14

(15)  EGT L 33, 11.2.1980, s. 8. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2001/19/EG.

15

(16)  EGT L 223, 21.8.1985, s. 15. Direktivet senast ändrat genom 2003 års anslutningsakt.

16

(17)  EGT L 253, 24.9.1985, s. 34. Direktivet ändrat genom direktiv 2001/19/EG.

17

(18)  EGT L 253, 24.9.1985, s. 37. Direktivet senast ändrat genom 2003 års anslutningsakt.

18

(19)  EGT L 165, 7.7.1993, s. 1. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

19

(20)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

20

(21)  EUT L 78, 26.3.1977, s. 17 Direktivet senast ändrat genom 2003 års anslutningsakt.

21

(22)  EUT L 77, 14.3.1998, s. 36. Direktivet ändrat genom 2003 års anslutningsakt.

22

(23)  EGT L 145, 13.6.1977, s. 1. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2004/66/EG (EUT L 168, 1.5.2004, s. 35).

23

(24)  Fem år efter det att detta direktiv har trätt i kraft.

24

Fem

(25)  EGT L 281, 23.11.1995, s. 31. Direktivet ändrat genom direktiv (EG) nr 1882/2003.

25

(26)  EGT L 201, 31.7.2002, s. 37.

26

(27)  Två år efter det att detta direktiv har trätt i kraft.

27

Två

(28)  Två år efter det att detta direktiv har trätt i kraft.

28

Två

(29)  Två år efter det att detta direktiv har trätt i kraft.

29

Två

BILAGA I

FÖRTECKNING ÖVER YRKESSAMMANSLUTNINGAR ELLER -ORGANISATIONER SOM UPPFYLLER VILLKOREN I ARTIKEL 3.2

IRLAND (1)

| 1. | The Institute of Chartered Accountants in Ireland (2) |
| --- | --- |

1.

The Institute of Chartered Accountants in Ireland (2)

| 2. | The Institute of Certified Public Accountants in Ireland (2) |
| --- | --- |

2.

The Institute of Certified Public Accountants in Ireland (2)

| 3. | The Association of Certified Accountants (2) |
| --- | --- |

3.

The Association of Certified Accountants (2)

| 4. | Institution of Engineers of Ireland |
| --- | --- |

4.

Institution of Engineers of Ireland

| 5. | Irish Planning Institute |
| --- | --- |

5.

Irish Planning Institute

FÖRENADE KUNGARIKET

| 1. | Institute of Chartered Accountants in England and Wales |
| --- | --- |

1.

Institute of Chartered Accountants in England and Wales

| 2. | Institute of Chartered Accountants of Scotland |
| --- | --- |

2.

Institute of Chartered Accountants of Scotland

| 3. | Institute of Chartered Accountants in Ireland |
| --- | --- |

3.

Institute of Chartered Accountants in Ireland

| 4. | Chartered Association of Certified Accountants |
| --- | --- |

4.

Chartered Association of Certified Accountants

| 5. | Chartered Institute of Loss Adjusters |
| --- | --- |

5.

Chartered Institute of Loss Adjusters

| 6. | Chartered Institute of Management Accountants |
| --- | --- |

6.

Chartered Institute of Management Accountants

| 7. | Institute of Chartered Secretaries and Administrators |
| --- | --- |

7.

Institute of Chartered Secretaries and Administrators

| 8. | Chartered Insurance Institute |
| --- | --- |

8.

Chartered Insurance Institute

| 9. | Institute of Actuaries |
| --- | --- |

9.

Institute of Actuaries

| 10. | Faculty of Actuaries |
| --- | --- |

10.

Faculty of Actuaries

| 11. | Chartered Institute of Bankers |
| --- | --- |

11.

Chartered Institute of Bankers

| 12. | Institute of Bankers in Scotland |
| --- | --- |

12.

Institute of Bankers in Scotland

| 13. | Royal Institution of Chartered Surveyors |
| --- | --- |

13.

Royal Institution of Chartered Surveyors

| 14. | Royal Town Planning Institute |
| --- | --- |

14.

Royal Town Planning Institute

| 15. | Chartered Society of Physiotherapy |
| --- | --- |

15.

Chartered Society of Physiotherapy

| 16. | Royal Society of Chemistry |
| --- | --- |

16.

Royal Society of Chemistry

| 17. | British Psychological Society |
| --- | --- |

17.

British Psychological Society

| 18. | Library Association |
| --- | --- |

18.

Library Association

| 19. | Institute of Chartered Foresters |
| --- | --- |

19.

Institute of Chartered Foresters

| 20. | Chartered Institute of Building |
| --- | --- |

20.

Chartered Institute of Building

| 21. | Engineering Council |
| --- | --- |

21.

Engineering Council

| 22. | Institute of Energy |
| --- | --- |

22.

Institute of Energy

| 23. | Institution of Structural Engineers |
| --- | --- |

23.

Institution of Structural Engineers

| 24. | Institution of Civil Engineers |
| --- | --- |

24.

Institution of Civil Engineers

| 25. | Institution of Mining Engineers |
| --- | --- |

25.

Institution of Mining Engineers

| 26. | Institution of Mining and Metallurgy |
| --- | --- |

26.

Institution of Mining and Metallurgy

| 27. | Institution of Electrical Engineers |
| --- | --- |

27.

Institution of Electrical Engineers

| 28. | Institution of Gas Engineers |
| --- | --- |

28.

Institution of Gas Engineers

| 29. | Institution of Mechanical Engineers |
| --- | --- |

29.

Institution of Mechanical Engineers

| 30. | Institution of Chemical Engineers |
| --- | --- |

30.

Institution of Chemical Engineers

| 31. | Institution of Production Engineers |
| --- | --- |

31.

Institution of Production Engineers

| 32. | Institution of Marine Engineers |
| --- | --- |

32.

Institution of Marine Engineers

| 33. | Royal Institution of Naval Architects |
| --- | --- |

33.

Royal Institution of Naval Architects

| 34. | Royal Aeronautical Society |
| --- | --- |

34.

Royal Aeronautical Society

| 35. | Institute of Metals |
| --- | --- |

35.

Institute of Metals

| 36. | Chartered Institution of Building Services Engineers |
| --- | --- |

36.

Chartered Institution of Building Services Engineers

| 37. | Institute of Measurement and Control |
| --- | --- |

37.

Institute of Measurement and Control

| 38. | British Computer Society |
| --- | --- |

38.

British Computer Society

---

(1)  Irländska medborgare är även medlemmar i följande sammanslutningar eller organisationer i Förenade kungariket:

| — | Institute of Chartered Accountants in England and Wales |
| --- | --- |

—

Institute of Chartered Accountants in England and Wales

| — | Institute of Chartered Accountants of Scotland |
| --- | --- |

—

Institute of Chartered Accountants of Scotland

| — | Institute of Actuaries |
| --- | --- |

—

Institute of Actuaries

| — | Faculty of Actuaries |
| --- | --- |

—

Faculty of Actuaries

| — | The Chartered Institute of Management Accountants |
| --- | --- |

—

The Chartered Institute of Management Accountants

| — | Institute of Chartered Secretaries and Administrators |
| --- | --- |

—

Institute of Chartered Secretaries and Administrators

| — | Royal Town Planning Institute |
| --- | --- |

—

Royal Town Planning Institute

| — | Royal Institution of Chartered Surveyors |
| --- | --- |

—

Royal Institution of Chartered Surveyors

| — | Chartered Institute of Building. |
| --- | --- |

—

Chartered Institute of Building.

(2)  Endast för revisionsverksamhet.

BILAGA II

FÖRTECKNING ÖVER UTBILDNINGAR MED SÅDAN SÄRSKILD UPPLÄGGNING SOM AVSES I ARTIKEL 11.4 B

1.   Utbildning i paramedicin och barnomsorg

Utbildning till:

I Tyskland:

| — | Barnsjuksköterska (”Kinderkrankenschwester/Kinderkrankenpfleger”). |
| --- | --- |

—

Barnsjuksköterska (”Kinderkrankenschwester/Kinderkrankenpfleger”).

| — | Sjukgymnast (”Krankengymnast(in)/Physiotherapeut(in)”) (1). |
| --- | --- |

—

Sjukgymnast (”Krankengymnast(in)/Physiotherapeut(in)”) (1).

| — | Arbetsterapeut/ergoterapeut (”Beschäftigungs- und Arbeitstherapeut/Ergotherapeut”). |
| --- | --- |

—

Arbetsterapeut/ergoterapeut (”Beschäftigungs- und Arbeitstherapeut/Ergotherapeut”).

| — | Logoped (”Logopäde/Logopädin”). |
| --- | --- |

—

Logoped (”Logopäde/Logopädin”).

| — | Ortoptist (”Orthoptist(in)”). |
| --- | --- |

—

Ortoptist (”Orthoptist(in)”).

| — | Godkänd barnpedagog (”Staatlich anerkannte(r) Erzieher(in)”). |
| --- | --- |

—

Godkänd barnpedagog (”Staatlich anerkannte(r) Erzieher(in)”).

| — | Godkänd speciallärare (”Staatlich anerkannte(r) Heilpädagoge(-in)”). |
| --- | --- |

—

Godkänd speciallärare (”Staatlich anerkannte(r) Heilpädagoge(-in)”).

| — | Medicinsk laboratorieassistent (”medizinisch-technische(r) Laboratoriums- Assistent(in)”). |
| --- | --- |

—

Medicinsk laboratorieassistent (”medizinisch-technische(r) Laboratoriums- Assistent(in)”).

| — | Röntgentekniker (”medizinisch-technische(r) Radiologie-Assistent(in)”). |
| --- | --- |

—

Röntgentekniker (”medizinisch-technische(r) Radiologie-Assistent(in)”).

| — | Teknisk assistent – funktionsdiagnostik (”medizinisch-technische(r) Assistent(in) für Funktionsdiagnostik”). |
| --- | --- |

—

Teknisk assistent – funktionsdiagnostik (”medizinisch-technische(r) Assistent(in) für Funktionsdiagnostik”).

| — | Veterinärtekniker (”veterinärmedizinisch-technische(r) Assistent (in)”). |
| --- | --- |

—

Veterinärtekniker (”veterinärmedizinisch-technische(r) Assistent (in)”).

| — | Dietist (”Diätassistent(in)”). |
| --- | --- |

—

Dietist (”Diätassistent(in)”).

| — | Apotekstekniker (”Pharmazieingenieur”) med examen före den 31 mars 1994 i f.d. DDR eller i de nya tyska delstaterna. |
| --- | --- |

—

Apotekstekniker (”Pharmazieingenieur”) med examen före den 31 mars 1994 i f.d. DDR eller i de nya tyska delstaterna.

| — | Mentalskötare (”Psychiatrische(r) Krankenschwester/Krankenpfleger”). |
| --- | --- |

—

Mentalskötare (”Psychiatrische(r) Krankenschwester/Krankenpfleger”).

| — | Talpedagog (”Sprachtherapeut(in)”). |
| --- | --- |

—

Talpedagog (”Sprachtherapeut(in)”).

I Tjeckien:

| — | Vårdbiträde (”zdravotnický asisten”).
  Denna utbildning omfattar sammanlagt minst 13 år, varav minst 8 år grundutbildning och 4 år yrkesinriktad gymnasieutbildning på vårdlinje, kompletterat med ”maturitní zkouška”-examen. |
| --- | --- |

—

Vårdbiträde (”zdravotnický asisten”).

Denna utbildning omfattar sammanlagt minst 13 år, varav minst 8 år grundutbildning och 4 år yrkesinriktad gymnasieutbildning på vårdlinje, kompletterat med ”maturitní zkouška”-examen.

| — | Nutritionist (”nutriční asistent”).
  Denna utbildning omfattar sammanlagt minst 13 år, varav minst 8 år grundutbildning och 4 år yrkesinriktad gymnasieutbildning på vårdlinje, kompletterat med ”maturitní zkouška”-examen. |
| --- | --- |

—

Nutritionist (”nutriční asistent”).

Denna utbildning omfattar sammanlagt minst 13 år, varav minst 8 år grundutbildning och 4 år yrkesinriktad gymnasieutbildning på vårdlinje, kompletterat med ”maturitní zkouška”-examen.

I Italien:

| — | Tandtekniker (”odontotecnico”). |
| --- | --- |

—

Tandtekniker (”odontotecnico”).

| — | Optiker (”ottico”). |
| --- | --- |

—

Optiker (”ottico”).

I Cypern:

| — | Tandtekniker (”οδοντοτεχνίτης”).
  Denna utbildning omfattar sammanlagt minst 14 år, varav minst 6 år grundutbildning, 6 år gymnasieutbildning och 2 år postgymnasial yrkesutbildning, följt av 1 års yrkeserfarenhet. |
| --- | --- |

—

Tandtekniker (”οδοντοτεχνίτης”).

Denna utbildning omfattar sammanlagt minst 14 år, varav minst 6 år grundutbildning, 6 år gymnasieutbildning och 2 år postgymnasial yrkesutbildning, följt av 1 års yrkeserfarenhet.

| — | Optiker (”τεχνικός oπτικός”).
  Denna utbildning omfattar sammanlagt minst 14 år, varav minst 6 år grundutbildning, 6 år gymnasieutbildning och 2 år postgymnasial utbildning, följt av 1 års yrkeserfarenhet. |
| --- | --- |

—

Optiker (”τεχνικός oπτικός”).

Denna utbildning omfattar sammanlagt minst 14 år, varav minst 6 år grundutbildning, 6 år gymnasieutbildning och 2 år postgymnasial utbildning, följt av 1 års yrkeserfarenhet.

I Lettland:

| — | Tandsköterska (”zobãrstniecïbas māsa”).
  Denna utbildning omfattar sammanlagt minst 13 år, varav minst 10 år allmän skolutbildning och 2 år yrkesutbildning på vårdlinje, följt av 3 års yrkeserfarenhet, varefter det krävs att en examen avläggs för erhållande av specialistcertifikat. |
| --- | --- |

—

Tandsköterska (”zobãrstniecïbas māsa”).

Denna utbildning omfattar sammanlagt minst 13 år, varav minst 10 år allmän skolutbildning och 2 år yrkesutbildning på vårdlinje, följt av 3 års yrkeserfarenhet, varefter det krävs att en examen avläggs för erhållande av specialistcertifikat.

| — | Biomedicinsk laboratorieassistent (”biomedicïnas laborants”).
  Denna utbildning omfattar sammanlagt minst 12 år, varav minst 10 år allmän skolutbildning och 2 år yrkesutbildning på vårdlinje, följt av 2 års yrkeserfarenhet, varefter det krävs att en examen avläggs för erhållande av specialistcertifikat. |
| --- | --- |

—

Biomedicinsk laboratorieassistent (”biomedicïnas laborants”).

Denna utbildning omfattar sammanlagt minst 12 år, varav minst 10 år allmän skolutbildning och 2 år yrkesutbildning på vårdlinje, följt av 2 års yrkeserfarenhet, varefter det krävs att en examen avläggs för erhållande av specialistcertifikat.

| — | Tandtekniker (”zobu tehnikis”).
  Denna utbildning omfattar sammanlagt minst 12 år, varav minst 10 år allmän skolutbildning och 2 år yrkesutbildning på vårdlinje, följt av 2 års yrkeserfarenhet, varefter det krävs att en examen avläggs för erhållande av specialistcertifikat. |
| --- | --- |

—

Tandtekniker (”zobu tehnikis”).

Denna utbildning omfattar sammanlagt minst 12 år, varav minst 10 år allmän skolutbildning och 2 år yrkesutbildning på vårdlinje, följt av 2 års yrkeserfarenhet, varefter det krävs att en examen avläggs för erhållande av specialistcertifikat.

| — | Biträdande sjukgymnast (”fizioterapeita asistents”).
  Denna utbildning omfattar sammanlagt minst 13 år, varav minst 10 år allmän skolutbildning och 3 år yrkesutbildning på vårdlinje, följt av 2 års yrkeserfarenhet, varefter det krävs att en examen avläggs för erhållande av specialistcertifikat. |
| --- | --- |

—

Biträdande sjukgymnast (”fizioterapeita asistents”).

Denna utbildning omfattar sammanlagt minst 13 år, varav minst 10 år allmän skolutbildning och 3 år yrkesutbildning på vårdlinje, följt av 2 års yrkeserfarenhet, varefter det krävs att en examen avläggs för erhållande av specialistcertifikat.

I Luxemburg:

| — | Röntgentekniker (”assistant(e) technique médical(e) en radiologie”). |
| --- | --- |

—

Röntgentekniker (”assistant(e) technique médical(e) en radiologie”).

| — | Medicinsk laboratorieassistent (”assistant(e) technique médical(e) de laboratoire”). |
| --- | --- |

—

Medicinsk laboratorieassistent (”assistant(e) technique médical(e) de laboratoire”).

| — | Mentalskötare (”infirmier/ière psychiatrique”). |
| --- | --- |

—

Mentalskötare (”infirmier/ière psychiatrique”).

| — | Sjukhustekniker – kirurgi (”assistant(e) technique médical(e) en chirurgie”). |
| --- | --- |

—

Sjukhustekniker – kirurgi (”assistant(e) technique médical(e) en chirurgie”).

| — | Barnsjuksköterska (”infirmier/ière puériculteur/trice”). |
| --- | --- |

—

Barnsjuksköterska (”infirmier/ière puériculteur/trice”).

| — | Narkossköterska (”infirmier/ière anesthésiste”). |
| --- | --- |

—

Narkossköterska (”infirmier/ière anesthésiste”).

| — | Examinerad massör/massös (”masseur/euse diplômé(e)”). |
| --- | --- |

—

Examinerad massör/massös (”masseur/euse diplômé(e)”).

| — | Barnpedagog (”éducateur/trice”). |
| --- | --- |

—

Barnpedagog (”éducateur/trice”).

I Nederländerna:

| — | Veterinärassistent (”dierenartsassistent”).
  Var och en av dessa utbildningar omfattar sammanlagt minst 13 år, bestående av






  i) | minst 3 års yrkesutbildning i specialskola med avslutande examen, i vissa fall kompletterad med 1 eller 2 års specialiserad utbildning avslutad med examen, eller |
| --- | --- | --- |

—

Veterinärassistent (”dierenartsassistent”).

Var och en av dessa utbildningar omfattar sammanlagt minst 13 år, bestående av

i)

minst 3 års yrkesutbildning i specialskola med avslutande examen, i vissa fall kompletterad med 1 eller 2 års specialiserad utbildning avslutad med examen, eller

| ii) | minst 2,5 års yrkesutbildning i specialskola med avslutande examen, kompletterad med minst 6 månaders yrkespraktik eller minst 6 månaders praktiktjänstgöring i godkänd inrättning, eller |
| --- | --- |

ii)

minst 2,5 års yrkesutbildning i specialskola med avslutande examen, kompletterad med minst 6 månaders yrkespraktik eller minst 6 månaders praktiktjänstgöring i godkänd inrättning, eller

| iii) | minst 2 års yrkesutbildning i specialskola med avslutande examen, kompletterad med minst 1 års yrkespraktik eller minst ett års praktiktjänstgöring i godkänd inrättning, eller |
| --- | --- |

iii)

minst 2 års yrkesutbildning i specialskola med avslutande examen, kompletterad med minst 1 års yrkespraktik eller minst ett års praktiktjänstgöring i godkänd inrättning, eller

| iv) | för veterinärassistent (”dierenartsassistent”): 3 års yrkesutbildning i specialskola (”MBO”-program) eller alternativt 3 års yrkesutbildning inom lärlingssystemet (”LLW”), båda avslutade med examen. |
| --- | --- |

iv)

för veterinärassistent (”dierenartsassistent”): 3 års yrkesutbildning i specialskola (”MBO”-program) eller alternativt 3 års yrkesutbildning inom lärlingssystemet (”LLW”), båda avslutade med examen.

I Österrike:

| — | Särskild grundutbildning för sköterskor i barn- och ungdomsvård (”spezielle Grundausbildung in der Kinder- und Jugendlichenpflege”). |
| --- | --- |

—

Särskild grundutbildning för sköterskor i barn- och ungdomsvård (”spezielle Grundausbildung in der Kinder- und Jugendlichenpflege”).

| — | Särskild grundutbildning för sköterskor i psykiatrisk sjuk- och hälsovård (”spezielle Grundausbildung in der psychiatrischen Gesundheits- und Krankenpflege”). |
| --- | --- |

—

Särskild grundutbildning för sköterskor i psykiatrisk sjuk- och hälsovård (”spezielle Grundausbildung in der psychiatrischen Gesundheits- und Krankenpflege”).

| — | Kontaktlinsoptiker (”Kontaktlinsenoptiker”). |
| --- | --- |

—

Kontaktlinsoptiker (”Kontaktlinsenoptiker”).

| — | Pedikyrist (”Fusspfleger”). |
| --- | --- |

—

Pedikyrist (”Fusspfleger”).

| — | Tekniker för hörselhjälpmedel (”Hörgeräteakustiker”). |
| --- | --- |

—

Tekniker för hörselhjälpmedel (”Hörgeräteakustiker”).

| — | Försäljare av medicinska och kemiska produkter (”Drogist”).
  Var och en av dessa utbildningar omfattar sammanlagt minst 14 år, varav minst 5 år skall fullgöras inom ramen för en strukturerad utbildning som utgörs av minst 3 års praktikantutbildning, omfattande utbildning på en arbetsplats och vid en yrkesskola, och en period av yrkesverksamhet och -utbildning och avslutas med en yrkesexamen som ger behörighet att utöva yrket och utbilda praktikanter. |
| --- | --- |

—

Försäljare av medicinska och kemiska produkter (”Drogist”).

Var och en av dessa utbildningar omfattar sammanlagt minst 14 år, varav minst 5 år skall fullgöras inom ramen för en strukturerad utbildning som utgörs av minst 3 års praktikantutbildning, omfattande utbildning på en arbetsplats och vid en yrkesskola, och en period av yrkesverksamhet och -utbildning och avslutas med en yrkesexamen som ger behörighet att utöva yrket och utbilda praktikanter.

| — | Massör (”Masseur”).
  Denna utbildning omfattar sammanlagt minst 14 år, varav minst 5 år skall fullgöras inom ramen för en strukturerad utbildning med minst 2 års praktikantutbildning, 2 års praktisk yrkesverksamhet och en ettårig utbildning som avslutas med en yrkesexamen som ger behörighet att utöva yrket och utbilda praktikanter. |
| --- | --- |

—

Massör (”Masseur”).

Denna utbildning omfattar sammanlagt minst 14 år, varav minst 5 år skall fullgöras inom ramen för en strukturerad utbildning med minst 2 års praktikantutbildning, 2 års praktisk yrkesverksamhet och en ettårig utbildning som avslutas med en yrkesexamen som ger behörighet att utöva yrket och utbilda praktikanter.

| — | Förskollärare (”Kindergärtner/in”). |
| --- | --- |

—

Förskollärare (”Kindergärtner/in”).

| — | Barnskötare (”Erzieher”).
  Var och en av dess utbildningar omfattar sammanlagt 13 år, varav 5 års yrkesutbildning vid en yrkesskola, och avslutas med en examen. |
| --- | --- |

—

Barnskötare (”Erzieher”).

Var och en av dess utbildningar omfattar sammanlagt 13 år, varav 5 års yrkesutbildning vid en yrkesskola, och avslutas med en examen.

I Slovakien:

| — | Lärare på dansområdet i konstskolor på grundstadiet (”učiteľ v tanečnom odbore na základných ume-leckých školách”).
  Denna utbildning omfattar sammanlagt minst 14,5 år, varav 8 år grundutbildning, 4 år gymnasieutbildning med specialinriktning samt en 5-terminskurs i danspedagogik. |
| --- | --- |

—

Lärare på dansområdet i konstskolor på grundstadiet (”učiteľ v tanečnom odbore na základných ume-leckých školách”).

Denna utbildning omfattar sammanlagt minst 14,5 år, varav 8 år grundutbildning, 4 år gymnasieutbildning med specialinriktning samt en 5-terminskurs i danspedagogik.

| — | Utbildare vid särskilda utbildningsanstalter och vid socialtjänstanstalter (”vychovávateľ v špeciálnych výchovných zariadeniach a v zariadeniach sociálnych služieb”).
  Denna utbildning omfattar sammanlagt minst 14 år, varav 8/9 år grundutbildning, 4 år gymnasieutbildning med pedagogisk inriktning eller annan inriktning och 2 år kompletterande deltidsstudier i pedagogik. |
| --- | --- |

—

Utbildare vid särskilda utbildningsanstalter och vid socialtjänstanstalter (”vychovávateľ v špeciálnych výchovných zariadeniach a v zariadeniach sociálnych služieb”).

Denna utbildning omfattar sammanlagt minst 14 år, varav 8/9 år grundutbildning, 4 år gymnasieutbildning med pedagogisk inriktning eller annan inriktning och 2 år kompletterande deltidsstudier i pedagogik.

2.   Under rubriken hantverksmästare (”Mester/Meister/Maître”) med en annan utbildning än den som omfattas av avdelning III, kapitel II i detta direktiv

Utbildning till:

I Danmark:

| — | Optiker (”optometrist”).
  Denna utbildning omfattar sammanlagt 14 år, varav 5 år yrkesutbildning fördelad på 2,5 år teoretisk utbildning vid en yrkesutbildningsanstalt och 2,5 års praktik på en arbetsplats och avslutas med en examen som ger behörighet att använda titeln ”Mester”. |
| --- | --- |

—

Optiker (”optometrist”).

Denna utbildning omfattar sammanlagt 14 år, varav 5 år yrkesutbildning fördelad på 2,5 år teoretisk utbildning vid en yrkesutbildningsanstalt och 2,5 års praktik på en arbetsplats och avslutas med en examen som ger behörighet att använda titeln ”Mester”.

| — | Ortopedtekniker (”ortopædimekaniker”).
  Denna utbildning omfattar sammanlagt 12,5 år, varav 3,5 år yrkesutbildning fördelad på sex månaders teoretisk utbildning vid en yrkesutbildningsanstalt och 3 års praktik på en arbetsplats och avslutas med en erkänd examen i hantverksyrket som ger behörighet att använda titeln ”Mester”. |
| --- | --- |

—

Ortopedtekniker (”ortopædimekaniker”).

Denna utbildning omfattar sammanlagt 12,5 år, varav 3,5 år yrkesutbildning fördelad på sex månaders teoretisk utbildning vid en yrkesutbildningsanstalt och 3 års praktik på en arbetsplats och avslutas med en erkänd examen i hantverksyrket som ger behörighet att använda titeln ”Mester”.

| — | Ortopedskomakare (”ortopaediskomager”).
  Denna utbildning omfattar sammanlagt 13,5 år, varav 4,5 år yrkesutbildning fördelad på 2 år teoretisk utbildning vid en yrkesutbildningsanstalt och 2,5 års praktik på en arbetsplats och avslutas med en erkänd examen i hantverksyrket som ger behörighet att använda titeln ”Mester”. |
| --- | --- |

—

Ortopedskomakare (”ortopaediskomager”).

Denna utbildning omfattar sammanlagt 13,5 år, varav 4,5 år yrkesutbildning fördelad på 2 år teoretisk utbildning vid en yrkesutbildningsanstalt och 2,5 års praktik på en arbetsplats och avslutas med en erkänd examen i hantverksyrket som ger behörighet att använda titeln ”Mester”.

I Tyskland:

| — | Optiker (”Augenoptiker”). |
| --- | --- |

—

Optiker (”Augenoptiker”).

| — | Tandtekniker (”Zahntechniker”). |
| --- | --- |

—

Tandtekniker (”Zahntechniker”).

| — | Bandagist (”Bandagist”). |
| --- | --- |

—

Bandagist (”Bandagist”).

| — | Tekniker för hörselhjälpmedel (”Hörgeräte-Akustiker”). |
| --- | --- |

—

Tekniker för hörselhjälpmedel (”Hörgeräte-Akustiker”).

| — | Ortopedtekniker (”Orthopädiemechaniker”). |
| --- | --- |

—

Ortopedtekniker (”Orthopädiemechaniker”).

| — | Ortopedskomakare (”Orthopädieschuhmacher”). |
| --- | --- |

—

Ortopedskomakare (”Orthopädieschuhmacher”).

I Luxemburg:

| — | Optiker (”opticien”). |
| --- | --- |

—

Optiker (”opticien”).

| — | Tandtekniker (”mécanicien dentaire”). |
| --- | --- |

—

Tandtekniker (”mécanicien dentaire”).

| — | Tekniker för hörselhjälpmedel (”audioprothésiste”). |
| --- | --- |

—

Tekniker för hörselhjälpmedel (”audioprothésiste”).

| — | Ortopedtekniker/bandagist (”mécanicien orthopédiste/bandagiste”). |
| --- | --- |

—

Ortopedtekniker/bandagist (”mécanicien orthopédiste/bandagiste”).

| — | Ortopedskomakare (”orthopédiste-cordonnier”).
  Var och en av dessa utbildningar omfattar sammanlagt 14 år, varav minst 5 år skall fullgöras inom ramen för en strukturerad utbildning dels på en arbetsplats, dels vid en yrkesskola och avslutas med en examen som ger behörighet att utöva någon som kvalificerad betraktad verksamhet i yrket antingen som självständig yrkesutövare eller som anställd på jämförbar ansvarsnivå. |
| --- | --- |

—

Ortopedskomakare (”orthopédiste-cordonnier”).

Var och en av dessa utbildningar omfattar sammanlagt 14 år, varav minst 5 år skall fullgöras inom ramen för en strukturerad utbildning dels på en arbetsplats, dels vid en yrkesskola och avslutas med en examen som ger behörighet att utöva någon som kvalificerad betraktad verksamhet i yrket antingen som självständig yrkesutövare eller som anställd på jämförbar ansvarsnivå.

I Österrike:

| — | Bandagist (”Bandagist”). |
| --- | --- |

—

Bandagist (”Bandagist”).

| — | Korsettmakare (”Miederwarenerzeuger”). |
| --- | --- |

—

Korsettmakare (”Miederwarenerzeuger”).

| — | Optiker (”Optiker”). |
| --- | --- |

—

Optiker (”Optiker”).

| — | Ortopedskomakare (”Orthopädieschuhmacher”). |
| --- | --- |

—

Ortopedskomakare (”Orthopädieschuhmacher”).

| — | Ortopedtekniker (”Orthopädietechniker”). |
| --- | --- |

—

Ortopedtekniker (”Orthopädietechniker”).

| — | Tandtekniker (”Zahntechniker”). |
| --- | --- |

—

Tandtekniker (”Zahntechniker”).

| — | Trädgårdsmästare (”Gärtner”).
  Var och en av dessa utbildningar omfattar sammanlagt minst 14 år, varav minst 5 år skall fullgöras inom ramen för en strukturerad utbildning med minst 3 års praktiktjänstgöring, dels på en arbetsplats, dels vid en yrkesskola och med minst 2 års praktisk yrkesverksamhet som avslutas med en mästar-examen som ger behörighet att utöva yrket, utbilda praktikanter och använda titeln ”Meister”. |
| --- | --- |

—

Trädgårdsmästare (”Gärtner”).

Var och en av dessa utbildningar omfattar sammanlagt minst 14 år, varav minst 5 år skall fullgöras inom ramen för en strukturerad utbildning med minst 3 års praktiktjänstgöring, dels på en arbetsplats, dels vid en yrkesskola och med minst 2 års praktisk yrkesverksamhet som avslutas med en mästar-examen som ger behörighet att utöva yrket, utbilda praktikanter och använda titeln ”Meister”.

Följande utbildningar till mästare inom jord- och skogsbruk:

| — | Lantmästare (”Meister in der Landwirtschaft”). |
| --- | --- |

—

Lantmästare (”Meister in der Landwirtschaft”).

| — | Mästare i lanthushållning (”Meister in der ländlichen Hauswirtschaft”). |
| --- | --- |

—

Mästare i lanthushållning (”Meister in der ländlichen Hauswirtschaft”).

| — | Mästare i trädgårdsodling (”Meister im Gartenbau”). |
| --- | --- |

—

Mästare i trädgårdsodling (”Meister im Gartenbau”).

| — | Mästare i grönsaksodling (”Meister im Feldgemüsebau”). |
| --- | --- |

—

Mästare i grönsaksodling (”Meister im Feldgemüsebau”).

| — | Mästare i fruktodling och framställning av fruktprodukter (”Meister im Obstbau und in der Obstverwer-tung”). |
| --- | --- |

—

Mästare i fruktodling och framställning av fruktprodukter (”Meister im Obstbau und in der Obstverwer-tung”).

| — | Mästare i vinodling och vinframställning (”Meister im Weinbau und in der Kellerwirtschaft”). |
| --- | --- |

—

Mästare i vinodling och vinframställning (”Meister im Weinbau und in der Kellerwirtschaft”).

| — | Mejerimästare (”Meister in der Molkerei- und Käsereiwirtschaft”). |
| --- | --- |

—

Mejerimästare (”Meister in der Molkerei- und Käsereiwirtschaft”).

| — | Mästare i hästhållning (”Meister in der Pferdewirtschaft”). |
| --- | --- |

—

Mästare i hästhållning (”Meister in der Pferdewirtschaft”).

| — | Fiskerimästare (”Meister in der Fischereiwirtschaft”). |
| --- | --- |

—

Fiskerimästare (”Meister in der Fischereiwirtschaft”).

| — | Mästare i fjäderfähållning (”Meister in der Geflügelwirtschaft”). |
| --- | --- |

—

Mästare i fjäderfähållning (”Meister in der Geflügelwirtschaft”).

| — | Mästare i biodling (”Meister in der Bienenwirtschaft”). |
| --- | --- |

—

Mästare i biodling (”Meister in der Bienenwirtschaft”).

| — | Skogmästare (”Meister in der Forstwirtschaft”). |
| --- | --- |

—

Skogmästare (”Meister in der Forstwirtschaft”).

| — | Mästare i skogsplantering och skogsvård (”Meister in der Forstgarten- und Forstpflegewirtschaft”). |
| --- | --- |

—

Mästare i skogsplantering och skogsvård (”Meister in der Forstgarten- und Forstpflegewirtschaft”).

| — | Mästare i lagring av jordbruksprodukter (”Meister in der landwirtschaftlichen Lagerhaltung”).
  Var och en av dessa utbildningar omfattar sammanlagt minst 15 år, varav minst 6 år skall fullgöras inom ramen för en strukturerad utbildning som utgörs av minst 3 års praktiktjänstgöring, med utbildning dels på ett företag, dels vid en yrkesskola, och 3 års praktisk yrkesverksamhet och avslutas med en mästarexamen som ger behörighet att utbilda praktikanter och använda titeln ”Meister”. |
| --- | --- |

—

Mästare i lagring av jordbruksprodukter (”Meister in der landwirtschaftlichen Lagerhaltung”).

Var och en av dessa utbildningar omfattar sammanlagt minst 15 år, varav minst 6 år skall fullgöras inom ramen för en strukturerad utbildning som utgörs av minst 3 års praktiktjänstgöring, med utbildning dels på ett företag, dels vid en yrkesskola, och 3 års praktisk yrkesverksamhet och avslutas med en mästarexamen som ger behörighet att utbilda praktikanter och använda titeln ”Meister”.

I Polen:

| — | lärare för praktisk yrkesutbildning (”Nauczyciel praktycznej nauki zawodu”).
  Denna utbildning omfattar






  i) | 8 år grundutbildning och 5 år yrkesinriktad gymnasieutbildning eller likvärdig gymnasieutbildning inom ett relevant område, följt av kurs i pedagogik på totalt minst 150 timmar, kurs i säkerhet i arbetet och arbetshygien och 2 års yrkeserfarenhet inom det yrke som vederbörande skall undervisa i eller |
| --- | --- | --- |

—

lärare för praktisk yrkesutbildning (”Nauczyciel praktycznej nauki zawodu”).

Denna utbildning omfattar

i)

8 år grundutbildning och 5 år yrkesinriktad gymnasieutbildning eller likvärdig gymnasieutbildning inom ett relevant område, följt av kurs i pedagogik på totalt minst 150 timmar, kurs i säkerhet i arbetet och arbetshygien och 2 års yrkeserfarenhet inom det yrke som vederbörande skall undervisa i eller

| ii) | 8 år grundutbildning och 5 år yrkesinriktad gymnasieutbildning samt avgångsdiplom från en post-gymnasial teknisk lärarutbildning eller |
| --- | --- |

ii)

8 år grundutbildning och 5 år yrkesinriktad gymnasieutbildning samt avgångsdiplom från en post-gymnasial teknisk lärarutbildning eller

| iii) | 8 år grundutbildning och 2-3 år grundläggande yrkesinriktad gymnasieutbildning samt minst 3 års yrkeserfarenhet bestyrkt av ett mästarbrev för yrket i fråga följt av en kurs i pedagogik på totalt minst 150 timmar. |
| --- | --- |

iii)

8 år grundutbildning och 2-3 år grundläggande yrkesinriktad gymnasieutbildning samt minst 3 års yrkeserfarenhet bestyrkt av ett mästarbrev för yrket i fråga följt av en kurs i pedagogik på totalt minst 150 timmar.

I Slovakien:

| — | lärare för yrkesutbildning (”majster odbornej výchovy”).
  Denna utbildning omfattar sammanlagt minst 12 år, varav 8 år grundutbildning, 4 år yrkesutbildning (avslutad yrkesinriktad gymnasieutbildning och/eller lärlingstid på en relevant (liknande) yrkesutbildnings- eller lärlingskurs), minst 3 års yrkeserfarenhet inom samma område som vederbörandes avslutade utbildning eller lärlingstid och kompletterande studier i pedagogik vid pedagogiska fakulteten eller vid teknisk högskola, eller avslutad gymnasieutbildning och lärlingstid på en relevant (liknande) yrkesutbildnings- eller lärlingskurs, minst 3 års yrkeserfarenhet inom samma område som vederbörandes avslutade utbildning eller lärlingstid, och därutöver studier i pedagogik vid pedagogiska fakulteten, eller från och med den 1 september 2005 specialutbildning på specialpedagogikens område som bedrivs vid metodikcentra för lärare för yrkesutbildning vid specialskolor utan kompletterande pedagogiska studier. |
| --- | --- |

—

lärare för yrkesutbildning (”majster odbornej výchovy”).

Denna utbildning omfattar sammanlagt minst 12 år, varav 8 år grundutbildning, 4 år yrkesutbildning (avslutad yrkesinriktad gymnasieutbildning och/eller lärlingstid på en relevant (liknande) yrkesutbildnings- eller lärlingskurs), minst 3 års yrkeserfarenhet inom samma område som vederbörandes avslutade utbildning eller lärlingstid och kompletterande studier i pedagogik vid pedagogiska fakulteten eller vid teknisk högskola, eller avslutad gymnasieutbildning och lärlingstid på en relevant (liknande) yrkesutbildnings- eller lärlingskurs, minst 3 års yrkeserfarenhet inom samma område som vederbörandes avslutade utbildning eller lärlingstid, och därutöver studier i pedagogik vid pedagogiska fakulteten, eller från och med den 1 september 2005 specialutbildning på specialpedagogikens område som bedrivs vid metodikcentra för lärare för yrkesutbildning vid specialskolor utan kompletterande pedagogiska studier.

3.   Utbildning i sjömansyrken

a)   Sjöfart

Utbildning till:

I Tjeckien:

| — | Däcksmatros (”palubní asisten”). |
| --- | --- |

—

Däcksmatros (”palubní asisten”).

| — | Vakthavande befäl som är ansvarigt för vakttjänst (”námořní poručík”). |
| --- | --- |

—

Vakthavande befäl som är ansvarigt för vakttjänst (”námořní poručík”).

| — | Överstyrman (”první palubní důstojník”). |
| --- | --- |

—

Överstyrman (”první palubní důstojník”).

| — | Sjökapten (”kapitán”). |
| --- | --- |

—

Sjökapten (”kapitán”).

| — | Maskinbiträde (”strojní asisten”). |
| --- | --- |

—

Maskinbiträde (”strojní asisten”).

| — | Vakthavande maskinbefäl (”strojní důstojník”). |
| --- | --- |

—

Vakthavande maskinbefäl (”strojní důstojník”).

| — | Förste maskinist (”druhý strojní důstojník”). |
| --- | --- |

—

Förste maskinist (”druhý strojní důstojník”).

| — | Maskinchef (”první strojní důstojník”). |
| --- | --- |

—

Maskinchef (”první strojní důstojník”).

| — | Elektriker (”elektrotechnik”). |
| --- | --- |

—

Elektriker (”elektrotechnik”).

| — | Elektroteknisk chef (”elektrodůstojník”). |
| --- | --- |

—

Elektroteknisk chef (”elektrodůstojník”).

I Danmark:

| — | Skeppare (”skibsfærer”). |
| --- | --- |

—

Skeppare (”skibsfærer”).

| — | Förstestyrman (”overstyrmand”). |
| --- | --- |

—

Förstestyrman (”overstyrmand”).

| — | Kvartermästare, däcksbefäl (”enestyrmand, vagthavende styrmand”). |
| --- | --- |

—

Kvartermästare, däcksbefäl (”enestyrmand, vagthavende styrmand”).

| — | Däcksbefäl (”vagthavende styrmand”). |
| --- | --- |

—

Däcksbefäl (”vagthavende styrmand”).

| — | Maskinchef (”maskinchef”). |
| --- | --- |

—

Maskinchef (”maskinchef”).

| — | Förste maskinchef fl. ”maskinmester”). |
| --- | --- |

—

Förste maskinchef fl. ”maskinmester”).

| — | Förste maskinchef/vakthavande maskinchef fl. ”maskinmester/vagthavende maskinmester”). |
| --- | --- |

—

Förste maskinchef/vakthavande maskinchef fl. ”maskinmester/vagthavende maskinmester”).

I Tyskland:

| — | Kustskeppare, större fartyg (”Kapitän AM”). |
| --- | --- |

—

Kustskeppare, större fartyg (”Kapitän AM”).

| — | Kustskeppare, mindre fartyg (”Kapitän AK”). |
| --- | --- |

—

Kustskeppare, mindre fartyg (”Kapitän AK”).

| — | Däcksbefäl, större kustfartyg (”Nautischer Schiffsoffizier AMW”). |
| --- | --- |

—

Däcksbefäl, större kustfartyg (”Nautischer Schiffsoffizier AMW”).

| — | Däcksbefäl, mindre kustfartyg (”Nautischer Schiffsoffizier AKW”). |
| --- | --- |

—

Däcksbefäl, mindre kustfartyg (”Nautischer Schiffsoffizier AKW”).

| — | Maskinchef, grad C (”Schiffsbetriebstechniker CT – Leiter von Maschinenanlagen”). |
| --- | --- |

—

Maskinchef, grad C (”Schiffsbetriebstechniker CT – Leiter von Maschinenanlagen”).

| — | Maskinist, grad C (”Schiffsmaschinist CMa – Leiter von Maschinenanlagen”). |
| --- | --- |

—

Maskinist, grad C (”Schiffsmaschinist CMa – Leiter von Maschinenanlagen”).

| — | Skeppstekniker, grad C (”Schiffsbetriebstechniker CTW”). |
| --- | --- |

—

Skeppstekniker, grad C (”Schiffsbetriebstechniker CTW”).

| — | Maskintekniker, grad C - ensammaskinist (”Schiffsmaschinist CMaW – Technischer Alleinoffizier”). |
| --- | --- |

—

Maskintekniker, grad C - ensammaskinist (”Schiffsmaschinist CMaW – Technischer Alleinoffizier”).

I Italien:

| — | Däcksbefäl (”ufficiale di coperta”). |
| --- | --- |

—

Däcksbefäl (”ufficiale di coperta”).

| — | Maskinbefäl (”ufficiale di macchina”). |
| --- | --- |

—

Maskinbefäl (”ufficiale di macchina”).

I Lettland:

| — | Befälhavande elektroingenjör på fartyg (”kuģu elektromehãniķis”). |
| --- | --- |

—

Befälhavande elektroingenjör på fartyg (”kuģu elektromehãniķis”).

| — | Kylmaskinsoperatör (”kuģa saldëšanas iekãrtu mašïnists”). |
| --- | --- |

—

Kylmaskinsoperatör (”kuģa saldëšanas iekãrtu mašïnists”).

I Nederländerna:

| — | Förstestyrman på kustfartyg (med kompletterande utbildning) (”stuurman kleine handelsvaart (met aan-vulling)”). |
| --- | --- |

—

Förstestyrman på kustfartyg (med kompletterande utbildning) (”stuurman kleine handelsvaart (met aan-vulling)”).

| — | Examinerad maskinist på kustfartyg (”diploma motordrijver”). |
| --- | --- |

—

Examinerad maskinist på kustfartyg (”diploma motordrijver”).

| — | VTS-funktionär (”VTS-functionaris”). |
| --- | --- |

—

VTS-funktionär (”VTS-functionaris”).

Detta motsvarar följande utbildningar:

I Tjeckien:

| i) | Däcksmatros (”palubní asistent”).






  1. | Undre åldersgräns 20 år. |
| --- | --- | --- |

i)

Däcksmatros (”palubní asistent”).

1.

Undre åldersgräns 20 år.

| 2. | a) Sjöfartshögskola eller sjöfartsskola – avdelningen för navigation, båda kurserna måste avslutas med ”maturitní zkouška”-examen, och godkänd tjänstgöring till sjöss i minst sex månader under studietiden, eller
  b) godkänd tjänstgöring till sjöss omfattande minst två år som vaktmanskap på underhållsnivå på fartyg och avslutad kurs anordnad av en sjöfartsakademi eller sjöfartsskola hos en part i den internationella konventionen angående normer för sjöfolks utbildning, certifiering och vakthållning (STCW-konventionen), med godkänt resultat som uppfyller den norm för behörighet som anges i avsnitt A-II/1 i STCW-koden, och avläggande av examen inför en examenskommitté som är erkänd av MTC (Tjeckiens sjöfartskommitté). |
| --- | --- |

2.

a) Sjöfartshögskola eller sjöfartsskola – avdelningen för navigation, båda kurserna måste avslutas med ”maturitní zkouška”-examen, och godkänd tjänstgöring till sjöss i minst sex månader under studietiden, eller

b) godkänd tjänstgöring till sjöss omfattande minst två år som vaktmanskap på underhållsnivå på fartyg och avslutad kurs anordnad av en sjöfartsakademi eller sjöfartsskola hos en part i den internationella konventionen angående normer för sjöfolks utbildning, certifiering och vakthållning (STCW-konventionen), med godkänt resultat som uppfyller den norm för behörighet som anges i avsnitt A-II/1 i STCW-koden, och avläggande av examen inför en examenskommitté som är erkänd av MTC (Tjeckiens sjöfartskommitté).

| ii) | Vakthavande befäl som är ansvarigt för vakttjänst (”Námořní poručík”).






  1. | Godkänd tjänstgöring till sjöss som däcksmatros på fartyg på över 500 bruttoregisterton omfattande minst 6 månader för dem som gått ut sjöfartsskola eller sjöfartsakademi, eller ett år för dem som genomgått en godkänd kurs, inklusive minst sex månader i egenskap av vaktmanskap. |
| --- | --- | --- |

ii)

Vakthavande befäl som är ansvarigt för vakttjänst (”Námořní poručík”).

1.

Godkänd tjänstgöring till sjöss som däcksmatros på fartyg på över 500 bruttoregisterton omfattande minst 6 månader för dem som gått ut sjöfartsskola eller sjöfartsakademi, eller ett år för dem som genomgått en godkänd kurs, inklusive minst sex månader i egenskap av vaktmanskap.

| 2. | Vederbörligen ifylld och godkänd utbildningsjournal för däckskadetter. |
| --- | --- |

2.

Vederbörligen ifylld och godkänd utbildningsjournal för däckskadetter.

| iii) | Överstyrman (”První palubní důstojník”).
  Certifikat för behörighet för vakthavande befäl på fartyg på över 500 bruttoregisterton och minst 12 månaders godkänd tjänstgöring till sjöss i denna befattning. |
| --- | --- |

iii)

Överstyrman (”První palubní důstojník”).

Certifikat för behörighet för vakthavande befäl på fartyg på över 500 bruttoregisterton och minst 12 månaders godkänd tjänstgöring till sjöss i denna befattning.

| iv) | Sjökapten (”Kapitán”).






  — | Certifikat för tjänstgöring som sjökapten på fartyg på mellan 500 och 3 000 bruttoregisterton. |
| --- | --- | --- |

iv)

Sjökapten (”Kapitán”).

—

Certifikat för tjänstgöring som sjökapten på fartyg på mellan 500 och 3 000 bruttoregisterton.

| — | Certifikat för behörighet för överstyrman på fartyg på över 3 000 bruttoregisterton och minst 6 månaders godkänd tjänstgöring till sjöss i befattningen som överstyrman på fartyg på över 500 bruttoregisterton och minst 6 månaders godkänd tjänstgöring till sjöss i befattningen som överstyrman på fartyg på över 3 000 bruttoregisterton. |
| --- | --- |

—

Certifikat för behörighet för överstyrman på fartyg på över 3 000 bruttoregisterton och minst 6 månaders godkänd tjänstgöring till sjöss i befattningen som överstyrman på fartyg på över 500 bruttoregisterton och minst 6 månaders godkänd tjänstgöring till sjöss i befattningen som överstyrman på fartyg på över 3 000 bruttoregisterton.

| v) | Maskinbiträde (”Strojní asistent”).






  1. | Undre åldersgräns 20 år. |
| --- | --- | --- |

v)

Maskinbiträde (”Strojní asistent”).

1.

Undre åldersgräns 20 år.

| 2. | Sjöfartshögskola eller sjöfartsskola – avdelningen för maritim teknik – och godkänd tjänstgöring till sjöss i minst sex månader under studietiden. |
| --- | --- |

2.

Sjöfartshögskola eller sjöfartsskola – avdelningen för maritim teknik – och godkänd tjänstgöring till sjöss i minst sex månader under studietiden.

| vi) | Vakthavande maskinbefäl (”Strojní důstojník”).
  Godkänd tjänstgöring till sjöss som maskinbiträde i minst 6 månader för dem som gått ut sjöfartsskola eller sjöfartshögskola. |
| --- | --- |

vi)

Vakthavande maskinbefäl (”Strojní důstojník”).

Godkänd tjänstgöring till sjöss som maskinbiträde i minst 6 månader för dem som gått ut sjöfartsskola eller sjöfartshögskola.

| vii) | Förste maskinist (”Druhý strojní důstojník”).
  Godkänd tjänstgöring till sjöss i minst 12 månader i en befattning som andre maskinist på fartyg med huvudframdrivningsmaskineri med minst 750 kW maskineffekt. |
| --- | --- |

vii)

Förste maskinist (”Druhý strojní důstojník”).

Godkänd tjänstgöring till sjöss i minst 12 månader i en befattning som andre maskinist på fartyg med huvudframdrivningsmaskineri med minst 750 kW maskineffekt.

| viii) | Maskinchef (”První strojní důstojník”).
  Vederbörligt certifikat för tjänstgöring som förste maskinist på fartyg med huvudframdrivningsmaskineri med minst 3 000 kW maskineffekt och minst 6 månaders godkänd tjänstgöring till sjöss i den befattningen. |
| --- | --- |

viii)

Maskinchef (”První strojní důstojník”).

Vederbörligt certifikat för tjänstgöring som förste maskinist på fartyg med huvudframdrivningsmaskineri med minst 3 000 kW maskineffekt och minst 6 månaders godkänd tjänstgöring till sjöss i den befattningen.

| ix) | Elektriker (”Elektrotechnik”).






  1. | Undre åldersgräns 18 år. |
| --- | --- | --- |

ix)

Elektriker (”Elektrotechnik”).

1.

Undre åldersgräns 18 år.

| 2. | Sjöfartshögskola eller annan högskola, fakultet för elingenjörsutbildning eller teknisk skola eller högskola för elektroteknisk ingenjörsutbildning, samtliga kurser måste avslutas med ”maturitní zkouška”-examen, och godkänd tjänstgöring på det elektrotekniska området i minst 12 månader. |
| --- | --- |

2.

Sjöfartshögskola eller annan högskola, fakultet för elingenjörsutbildning eller teknisk skola eller högskola för elektroteknisk ingenjörsutbildning, samtliga kurser måste avslutas med ”maturitní zkouška”-examen, och godkänd tjänstgöring på det elektrotekniska området i minst 12 månader.

| x) | Elektroteknisk chef (”Elektrodůstojník”).






  1. | Sjöfartshögskola eller sjöfartsskola, fakultet för maritim elektroteknik, eller annan högskola eller gymnasieutbildning på området för elektroteknik, samtliga kurser måste avslutas med ”maturitní zkouška”-examen eller statsexamen. |
| --- | --- | --- |

x)

Elektroteknisk chef (”Elektrodůstojník”).

1.

Sjöfartshögskola eller sjöfartsskola, fakultet för maritim elektroteknik, eller annan högskola eller gymnasieutbildning på området för elektroteknik, samtliga kurser måste avslutas med ”maturitní zkouška”-examen eller statsexamen.

| 2. | Godkänd tjänstgöring till sjöss som elektriker i minst 12 månader för dem som gått ut sjöfartsskola eller sjöfartshögskola, eller 24 månader för dem som genomgått gymnasieutbildning. |
| --- | --- |

2.

Godkänd tjänstgöring till sjöss som elektriker i minst 12 månader för dem som gått ut sjöfartsskola eller sjöfartshögskola, eller 24 månader för dem som genomgått gymnasieutbildning.

I Danmark: 9 års grundskola följd av grundutbildning och/eller tjänstgöring ombord mellan 17 och 36 månader, kompletterad med

| i) | ettårig specialiserad yrkesutbildning för däcksbefäl, |
| --- | --- |

i)

ettårig specialiserad yrkesutbildning för däcksbefäl,

| ii) | treårig specialiserad yrkesutbildning för övriga. |
| --- | --- |

ii)

treårig specialiserad yrkesutbildning för övriga.

I Tyskland: Mellan 14 och 18 års sammanlagd utbildning, varav 3 års grundläggande yrkesutbildning och 1 års ombordtjänstgöring, följd av 1 eller 2 års specialiserad yrkesutbildning, i förekommande fall kompletterad med 2 års yrkeserfarenhet av navigering.

I Lettland:

| i) | Befälhavande elektroingenjör på fartyg (”kuģu elektromehãnikis”).






  1. | Undre åldersgräns 18 år. |
| --- | --- | --- |

i)

Befälhavande elektroingenjör på fartyg (”kuģu elektromehãnikis”).

1.

Undre åldersgräns 18 år.

| 2. | Omfattar en utbildning i sammanlagt minst 12 år och 6 månader, varav minst 9 års grundutbildning och minst 3 års yrkesutbildning. Därutöver krävs det tjänst till sjöss under minst 6 månader som skeppselektriker eller biträdande elektroingenjör på skepp med en generatorkraft högre än 750 kW. Yrkesutbildningen avslutas med en särskild examen av den behöriga myndigheten i enlighet med det av transportministeriet godkända utbildningsprogrammet. |
| --- | --- |

2.

Omfattar en utbildning i sammanlagt minst 12 år och 6 månader, varav minst 9 års grundutbildning och minst 3 års yrkesutbildning. Därutöver krävs det tjänst till sjöss under minst 6 månader som skeppselektriker eller biträdande elektroingenjör på skepp med en generatorkraft högre än 750 kW. Yrkesutbildningen avslutas med en särskild examen av den behöriga myndigheten i enlighet med det av transportministeriet godkända utbildningsprogrammet.

| ii) | Kylmaskinsoperatör (”kuģa saldëšanas iekãrtu mašïnists”).






  1. | Undre åldersgräns 18 år. |
| --- | --- | --- |

ii)

Kylmaskinsoperatör (”kuģa saldëšanas iekãrtu mašïnists”).

1.

Undre åldersgräns 18 år.

| 2. | Omfattar en utbildning i sammanlagt minst 13 år, varav minst 9 års grundutbildning och minst 3 års yrkesutbildning. Därutöver krävs det tjänst till sjöss under minst 12 månader som biträdande kylingenjör. Yrkesutbildningen avslutas med en särskild examen av den behöriga myndigheten i enlighet med det av transportministeriet godkända utbildningsprogrammet. |
| --- | --- |

2.

Omfattar en utbildning i sammanlagt minst 13 år, varav minst 9 års grundutbildning och minst 3 års yrkesutbildning. Därutöver krävs det tjänst till sjöss under minst 12 månader som biträdande kylingenjör. Yrkesutbildningen avslutas med en särskild examen av den behöriga myndigheten i enlighet med det av transportministeriet godkända utbildningsprogrammet.

I Italien: Sammanlagt 13 års utbildning, varav minst 5 års yrkesutbildning med avslutande examen, vid behov kompletterad med praktiktjänstgöring.

I Nederländerna:

| i) | För förstestyrman på kustfartyg (med kompletterande utbildning) (”stuurman kleine handelsvaart (met aanvulling)”) och examinerad maskinist på kustfartyg (”diploma motordrijver”): 14 års utbildning, varav minst 2 år vid specialiserad yrkesutbildningsanstalt, kompletterad med 12 månaders praktik. |
| --- | --- |

i)

För förstestyrman på kustfartyg (med kompletterande utbildning) (”stuurman kleine handelsvaart (met aanvulling)”) och examinerad maskinist på kustfartyg (”diploma motordrijver”): 14 års utbildning, varav minst 2 år vid specialiserad yrkesutbildningsanstalt, kompletterad med 12 månaders praktik.

| ii) | För VTS-funktionär (”VTS-functionaris”): sammanlagt minst 15 års utbildning, varav minst 3 års högre yrkesutbildning (”HBO”) eller yrkesutbildning (”MBO”) följd av nationella och regionala specialistkurser, var och en bestående av minst 12 veckors teoriutbildning och avslutad med en examen. |
| --- | --- |

ii)

För VTS-funktionär (”VTS-functionaris”): sammanlagt minst 15 års utbildning, varav minst 3 års högre yrkesutbildning (”HBO”) eller yrkesutbildning (”MBO”) följd av nationella och regionala specialistkurser, var och en bestående av minst 12 veckors teoriutbildning och avslutad med en examen.

Dessa utbildningar har erkänts enligt den internationella STCW-konventionen (1978 års internationella konvention angående normer för sjöfolks utbildning, certifiering och vakthållning).

b)   Fiske:

Utbildning till:

I Tyskland:

| — | Skeppare, djuphavsfiske (”Kapitän BG/Fischerei”). |
| --- | --- |

—

Skeppare, djuphavsfiske (”Kapitän BG/Fischerei”).

| — | Skeppare, kustfiske (”Kapitän BLK/Fischerei”). |
| --- | --- |

—

Skeppare, kustfiske (”Kapitän BLK/Fischerei”).

| — | Däcksbefäl, djuphavsfiske (”Nautischer Schiffsoffizier BGW/Fischerei”). |
| --- | --- |

—

Däcksbefäl, djuphavsfiske (”Nautischer Schiffsoffizier BGW/Fischerei”).

| — | Däcksbefäl, kustfiske (”Nautischer Schiffsoffizier BK/Fischerei”). |
| --- | --- |

—

Däcksbefäl, kustfiske (”Nautischer Schiffsoffizier BK/Fischerei”).

I Nederländerna:

| — | Förstestyrman/maskinist (”stuurman werktuigkundige V”). |
| --- | --- |

—

Förstestyrman/maskinist (”stuurman werktuigkundige V”).

| — | Maskinist (fiskefartyg) (”werktuigkundige IV visvaart”). |
| --- | --- |

—

Maskinist (fiskefartyg) (”werktuigkundige IV visvaart”).

| — | Förstestyrman (fiskefartyg) (”stuurman IV visvaart”). |
| --- | --- |

—

Förstestyrman (fiskefartyg) (”stuurman IV visvaart”).

| — | Förstestyrman/maskinist (”stuurman werktuigkundige VI”). |
| --- | --- |

—

Förstestyrman/maskinist (”stuurman werktuigkundige VI”).

Detta motsvarar följande utbildningar:

| — | I Tyskland: Mellan 14 och 18 års utbildning, varav 3 års grundläggande yrkesutbildning och 1 års ombordtjänstgöring följd av 1 eller 2 års specialiserad yrkesutbildning, i förekommande fall kompletterad med 2 års yrkeserfarenhet av navigering. |
| --- | --- |

—

I Tyskland: Mellan 14 och 18 års utbildning, varav 3 års grundläggande yrkesutbildning och 1 års ombordtjänstgöring följd av 1 eller 2 års specialiserad yrkesutbildning, i förekommande fall kompletterad med 2 års yrkeserfarenhet av navigering.

| — | I Nederländerna: Mellan 13 och 15 års utbildning, varav minst 2 år vid specialiserad yrkesutbildningsanstalt, kompletterad med 12 månaders yrkespraktik. |
| --- | --- |

—

I Nederländerna: Mellan 13 och 15 års utbildning, varav minst 2 år vid specialiserad yrkesutbildningsanstalt, kompletterad med 12 månaders yrkespraktik.

Dessa utbildningar är erkända enligt Torremolinoskonventionen (1977 års internationella konvention om säkerhet för fiskefartyg).

4.   Tekniska yrken

Utbildning till:

I Tjeckien:

| — | Auktoriserad tekniker, auktoriserad byggmästare (”autorizovaný technik, autorizovaný stavitel”).
  Denna utbildning omfattar yrkesutbildning i minst 9 år, innefattande 4 års gymnasial teknisk utbildning, avslutad med ”maturitní zkouška” (examen från tekniskt gymnasium), 5 års yrkeserfarenhet och avslutad med prov i yrkeskvalifikationer för att kunna ägna sig åt den valda yrkesverksamheten inom byggnadsbranschen (enligt lag nr 50/1976 Sb. (byggnadslagen) och lag nr 360/1992 Sb.). |
| --- | --- |

—

Auktoriserad tekniker, auktoriserad byggmästare (”autorizovaný technik, autorizovaný stavitel”).

Denna utbildning omfattar yrkesutbildning i minst 9 år, innefattande 4 års gymnasial teknisk utbildning, avslutad med ”maturitní zkouška” (examen från tekniskt gymnasium), 5 års yrkeserfarenhet och avslutad med prov i yrkeskvalifikationer för att kunna ägna sig åt den valda yrkesverksamheten inom byggnadsbranschen (enligt lag nr 50/1976 Sb. (byggnadslagen) och lag nr 360/1992 Sb.).

| — | Förare av spårbundna fordon (”fyzická osoba řídící drážní vozidlo”).
  Denna utbildning omfattar sammanlagt minst 12 år, varav minst 8 år grundutbildning, och minst 4 år gymnasial yrkesutbildning avslutad med ”maturitní zkouška”-examen och därefter statsexamen i for-donsmotorlära. |
| --- | --- |

—

Förare av spårbundna fordon (”fyzická osoba řídící drážní vozidlo”).

Denna utbildning omfattar sammanlagt minst 12 år, varav minst 8 år grundutbildning, och minst 4 år gymnasial yrkesutbildning avslutad med ”maturitní zkouška”-examen och därefter statsexamen i for-donsmotorlära.

| — | Banbyggnadstekniker (”drážní revizní technik”).
  Denna utbildning omfattar sammanlagt minst 12 år, varav minst 8 år grundutbildning, och minst 4 år yrkesutbildning på maskin- eller elektrotekniskt gymnasium som avslutas med ”maturitní zkouška”-examen. |
| --- | --- |

—

Banbyggnadstekniker (”drážní revizní technik”).

Denna utbildning omfattar sammanlagt minst 12 år, varav minst 8 år grundutbildning, och minst 4 år yrkesutbildning på maskin- eller elektrotekniskt gymnasium som avslutas med ”maturitní zkouška”-examen.

| — | Körskollärare (”učitel autoškoly”).
  Undre åldersgräns 24 år. Utbildningen omfattar sammanlagt minst 12 år, varav minst 8 år grundutbildning och minst 4 år gymnasial yrkesutbildning med inriktning på trafik eller maskinlära som avslutas med ”maturitní zkouška”-examen. |
| --- | --- |

—

Körskollärare (”učitel autoškoly”).

Undre åldersgräns 24 år. Utbildningen omfattar sammanlagt minst 12 år, varav minst 8 år grundutbildning och minst 4 år gymnasial yrkesutbildning med inriktning på trafik eller maskinlära som avslutas med ”maturitní zkouška”-examen.

| — | Statlig tekniker för bilprovning (”kontrolní technik STK”).
  Undre åldersgräns 21 år. Utbildningen omfattar sammanlagt minst 12 år, varav minst 8 år grundutbildning och minst 4 år gymnasial yrkesutbildning som avslutas med ”maturitní zkouška”-examen, följd av minst 2 års teknisk praktik. Vederbörande måste ha körkort och vara utan några anteckningar i kriminalregistret samt måste ha avslutat specialutbildning till statlig tekniker omfattande minst 120 timmar samt avlagt examen. |
| --- | --- |

—

Statlig tekniker för bilprovning (”kontrolní technik STK”).

Undre åldersgräns 21 år. Utbildningen omfattar sammanlagt minst 12 år, varav minst 8 år grundutbildning och minst 4 år gymnasial yrkesutbildning som avslutas med ”maturitní zkouška”-examen, följd av minst 2 års teknisk praktik. Vederbörande måste ha körkort och vara utan några anteckningar i kriminalregistret samt måste ha avslutat specialutbildning till statlig tekniker omfattande minst 120 timmar samt avlagt examen.

| — | Mekaniker för kontroll av bilutsläpp (”mechanik mření emisí”).
  Denna utbildning omfattar sammanlagt minst 12 år, varav minst 8 år grundutbildning och minst 4 års gymnasieutbildning på yrkeslinje som avslutas med ”maturitní zkouška”-examen. Vidare måste sökanden genomgå minst 3 års teknisk praktik och specialutbildning till mekaniker för kontroll av utsläpp från fordon omfattande 8 timmar samt avläggande av examen. |
| --- | --- |

—

Mekaniker för kontroll av bilutsläpp (”mechanik mření emisí”).

Denna utbildning omfattar sammanlagt minst 12 år, varav minst 8 år grundutbildning och minst 4 års gymnasieutbildning på yrkeslinje som avslutas med ”maturitní zkouška”-examen. Vidare måste sökanden genomgå minst 3 års teknisk praktik och specialutbildning till mekaniker för kontroll av utsläpp från fordon omfattande 8 timmar samt avläggande av examen.

| — | Skeppare klass I (”kapitán I. třídy”).
  Denna utbildning omfattar sammanlagt minst 15 år, varav 8 år grundutbildning och 3 år yrkesutbildning avslutad med ”maturitní zkouška”-examen, och avslutas med examen som bekräftas genom lämplighetsintyg. Denna yrkesutbildning skall följas av 4 års yrkespraktik avslutad med en examen. |
| --- | --- |

—

Skeppare klass I (”kapitán I. třídy”).

Denna utbildning omfattar sammanlagt minst 15 år, varav 8 år grundutbildning och 3 år yrkesutbildning avslutad med ”maturitní zkouška”-examen, och avslutas med examen som bekräftas genom lämplighetsintyg. Denna yrkesutbildning skall följas av 4 års yrkespraktik avslutad med en examen.

| — | Restaurator av monument som är att betrakta som konsthantverk (”restaurátor památek, které jsou díly uměleckých řemesel”).
  Denna utbildning omfattar 12 år om den innebär fullständig teknisk gymnasieutbildning med inriktning på restaurering, eller 10-12 års studier i en kurs som har anknytning till detta, plus 5 års yrkeserfarenhet vid fullständig teknisk gymnasieutbildning som avslutas med ”maturitní zkouška”-examen, eller 8 års yrkeserfarenhet vid teknisk gymnasieutbildning som avslutas med lärlingsexamen. |
| --- | --- |

—

Restaurator av monument som är att betrakta som konsthantverk (”restaurátor památek, které jsou díly uměleckých řemesel”).

Denna utbildning omfattar 12 år om den innebär fullständig teknisk gymnasieutbildning med inriktning på restaurering, eller 10-12 års studier i en kurs som har anknytning till detta, plus 5 års yrkeserfarenhet vid fullständig teknisk gymnasieutbildning som avslutas med ”maturitní zkouška”-examen, eller 8 års yrkeserfarenhet vid teknisk gymnasieutbildning som avslutas med lärlingsexamen.

| — | Restaurator av konstverk som inte är monument och som förvaras i samlingarna hos museer och konstgallerier, och av andra föremål av kulturellt värde (”restaurátor dl výtvarných umění, která nejsou památkami a jsou uložena ve sbírkách muzeí a galerií, a ostatních předmětů kulturní hodnoty”).
  Denna utbildning omfattar sammanlagt minst 12 år, plus 5 års yrkeserfarenhet vid fullständig teknisk gymnasieutbildning med inriktning på restaurering som avslutas med ”maturitní zkouška”-examen. |
| --- | --- |

—

Restaurator av konstverk som inte är monument och som förvaras i samlingarna hos museer och konstgallerier, och av andra föremål av kulturellt värde (”restaurátor dl výtvarných umění, která nejsou památkami a jsou uložena ve sbírkách muzeí a galerií, a ostatních předmětů kulturní hodnoty”).

Denna utbildning omfattar sammanlagt minst 12 år, plus 5 års yrkeserfarenhet vid fullständig teknisk gymnasieutbildning med inriktning på restaurering som avslutas med ”maturitní zkouška”-examen.

| — | Avfallshanterare (”odpadový hospodář”).
  Denna utbildning omfattar sammanlagt minst 12 år, varav minst 8 år grundutbildning och minst 4 år yrkesinriktad gymnasieutbildning som avslutas med ”maturitní zkouška”-examen och minst 5 års yrkeserfarenhet inom avfallshanteringssektorn under de senaste 10 åren. |
| --- | --- |

—

Avfallshanterare (”odpadový hospodář”).

Denna utbildning omfattar sammanlagt minst 12 år, varav minst 8 år grundutbildning och minst 4 år yrkesinriktad gymnasieutbildning som avslutas med ”maturitní zkouška”-examen och minst 5 års yrkeserfarenhet inom avfallshanteringssektorn under de senaste 10 åren.

| — | Sprängteknisk chef (”technický vedoucí odstřelů”).
  Denna utbildning omfattar sammanlagt minst 12 år, varav minst 8 år grundutbildning och minst 4 års gymnasieutbildning på yrkeslinje som avslutas med ”maturitní zkouška”-examen,
  följt av






  — | 2 år som sprängare under marknivå (för verksamhet under jord) eller 1 år på ytan (för verksamhet ovan jord), varav 6 månader som biträdande sprängare, |
| --- | --- | --- |

—

Sprängteknisk chef (”technický vedoucí odstřelů”).

Denna utbildning omfattar sammanlagt minst 12 år, varav minst 8 år grundutbildning och minst 4 års gymnasieutbildning på yrkeslinje som avslutas med ”maturitní zkouška”-examen,

följt av

—

2 år som sprängare under marknivå (för verksamhet under jord) eller 1 år på ytan (för verksamhet ovan jord), varav 6 månader som biträdande sprängare,

| — | kurs omfattande 100 tim mars teoretisk och praktisk utbildning följt av examen för vederbörande gruvdistriktsmyndighet, |
| --- | --- |

—

kurs omfattande 100 tim mars teoretisk och praktisk utbildning följt av examen för vederbörande gruvdistriktsmyndighet,

| — | yrkeserfarenhet i 6 månader eller längre med planering och genomförande av sprängarbeten av större omfattning, |
| --- | --- |

—

yrkeserfarenhet i 6 månader eller längre med planering och genomförande av sprängarbeten av större omfattning,

| — | kurs omfattande 32 tim mars teoretisk och praktisk utbildning följt av examen för Tjeckiens gruv-myndighet. |
| --- | --- |

—

kurs omfattande 32 tim mars teoretisk och praktisk utbildning följt av examen för Tjeckiens gruv-myndighet.

I Italien:

| — | Byggnadsingenjör (”geometra”). |
| --- | --- |

—

Byggnadsingenjör (”geometra”).

| — | Lantmätare (”perito agrario”).
  Var och en av dessa utbildningar omfattar sammanlagt minst 13 års teknisk utbildning, varav minst 8 års grundskola följd av 5 års gymnasieskola vari ingår 3 års yrkesutbildning med avslutande teknisk studentexamen, kompletterad med






  i) | för byggnadsingenjör, minst 2 års praktik på en byrå med professionell kompetens eller 5 års yrkespraktik, |
| --- | --- | --- |

—

Lantmätare (”perito agrario”).

Var och en av dessa utbildningar omfattar sammanlagt minst 13 års teknisk utbildning, varav minst 8 års grundskola följd av 5 års gymnasieskola vari ingår 3 års yrkesutbildning med avslutande teknisk studentexamen, kompletterad med

i)

för byggnadsingenjör, minst 2 års praktik på en byrå med professionell kompetens eller 5 års yrkespraktik,

| ii) | för lantmätare, minst 2 års praktik, |
| --- | --- |

ii)

för lantmätare, minst 2 års praktik,

samt därefter statsexamen.

I Lettland:

| — | Lokförarbiträde (”vilces līdzekļa vadītāja (mašīnista) palīgs”).
  Undre åldersgräns 18 år. Denna utbildning omfattar sammanlagt minst 12 år, varav minst 8 år grundutbildning och minst 4 år yrkesutbildning. Yrkesutbildningen avslutas med särskild examen anordnad av en arbetsgivare. Certifikat för behörighet utfärdas av behörig myndighet för en tid av 5 år. |
| --- | --- |

—

Lokförarbiträde (”vilces līdzekļa vadītāja (mašīnista) palīgs”).

Undre åldersgräns 18 år. Denna utbildning omfattar sammanlagt minst 12 år, varav minst 8 år grundutbildning och minst 4 år yrkesutbildning. Yrkesutbildningen avslutas med särskild examen anordnad av en arbetsgivare. Certifikat för behörighet utfärdas av behörig myndighet för en tid av 5 år.

I Nederländerna:

| — | Utmätningsman (”gerechtsdeurwaarder”), |
| --- | --- |

—

Utmätningsman (”gerechtsdeurwaarder”),

| — | Protestekniker (”tandprotheticus”),
  som omfattar






  i) | för utmätningsman (”gerechtsdeurwaarder”) sammanlagt 19 års utbildning, varav 8 års grundskola följd av 8 års gymnasieskola, vari ingår 4 års yrkesutbildning med avslutande statsexamen och kompletterad med 3 års teoretisk och praktisk yrkesutbildning, |
| --- | --- | --- |

—

Protestekniker (”tandprotheticus”),

som omfattar

i)

för utmätningsman (”gerechtsdeurwaarder”) sammanlagt 19 års utbildning, varav 8 års grundskola följd av 8 års gymnasieskola, vari ingår 4 års yrkesutbildning med avslutande statsexamen och kompletterad med 3 års teoretisk och praktisk yrkesutbildning,

| ii) | för protestekniker (”tandprotheticus”) sammanlagt minst 15 års utbildning på heltid och 3 års utbildning på deltid, varav 8 års grundskola, 4 års gymnasieutbildning, 3 års teoretisk och praktisk yrkesutbildning som tandtekniker, kompletterad med 3 års deltidsutbildning som protestekniker och avslutas med en examen. |
| --- | --- |

ii)

för protestekniker (”tandprotheticus”) sammanlagt minst 15 års utbildning på heltid och 3 års utbildning på deltid, varav 8 års grundskola, 4 års gymnasieutbildning, 3 års teoretisk och praktisk yrkesutbildning som tandtekniker, kompletterad med 3 års deltidsutbildning som protestekniker och avslutas med en examen.

I Österrike:

| — | Skogvaktare (”Förster”). |
| --- | --- |

—

Skogvaktare (”Förster”).

| — | Teknisk rådgivare (”Technisches Büro”). |
| --- | --- |

—

Teknisk rådgivare (”Technisches Büro”).

| — | Uthyrare av arbetskraft (”Überlassung von Arbeitskräften – Arbeitsleihe”). |
| --- | --- |

—

Uthyrare av arbetskraft (”Überlassung von Arbeitskräften – Arbeitsleihe”).

| — | Arbetsförmedlare (”Arbeitsvermittlung”). |
| --- | --- |

—

Arbetsförmedlare (”Arbeitsvermittlung”).

| — | Ekonomisk rådgivare (”Vermögensberater”). |
| --- | --- |

—

Ekonomisk rådgivare (”Vermögensberater”).

| — | Privatdetektiv (”Berufsdetektiv”). |
| --- | --- |

—

Privatdetektiv (”Berufsdetektiv”).

| — | Väktare (”Bewachungsgewerbe”). |
| --- | --- |

—

Väktare (”Bewachungsgewerbe”).

| — | Fastighetsmäklare (”Immobilienmakler”). |
| --- | --- |

—

Fastighetsmäklare (”Immobilienmakler”).

| — | Fastighetsförvaltare (”Immobilienverwalter”). |
| --- | --- |

—

Fastighetsförvaltare (”Immobilienverwalter”).

| — | Byggprojektadministratör (”Bauträger, Bauorganisator, Baubetreuer”). |
| --- | --- |

—

Byggprojektadministratör (”Bauträger, Bauorganisator, Baubetreuer”).

| — | Inkassoagent (”Inkassobüro/Inkassoinstitut”).
  Var och en av dessa utbildningar omfattar sammanlagt minst 15 år, varav 8 års grundskoleutbildning, följd av minst 5 års gymnasieutbildning med teknisk eller ekonomisk examen och därefter minst 2 års praktik, och avslutas med en yrkesexamen. |
| --- | --- |

—

Inkassoagent (”Inkassobüro/Inkassoinstitut”).

Var och en av dessa utbildningar omfattar sammanlagt minst 15 år, varav 8 års grundskoleutbildning, följd av minst 5 års gymnasieutbildning med teknisk eller ekonomisk examen och därefter minst 2 års praktik, och avslutas med en yrkesexamen.

| — | Försäkringskonsulent (”Berater in Versicherungsangelegenheiten”).
  Denna utbildning omfattar sammanlagt 15 år, varav 6 år skall fullgöras inom ramen för en strukturerad utbildning som utgörs av 3 års praktiktjänstgöring och 3 års praktisk yrkesverksamhet och -utbildning och avslutas med en examen. |
| --- | --- |

—

Försäkringskonsulent (”Berater in Versicherungsangelegenheiten”).

Denna utbildning omfattar sammanlagt 15 år, varav 6 år skall fullgöras inom ramen för en strukturerad utbildning som utgörs av 3 års praktiktjänstgöring och 3 års praktisk yrkesverksamhet och -utbildning och avslutas med en examen.

| — | Byggmästare (”Planender Baumeister”). |
| --- | --- |

—

Byggmästare (”Planender Baumeister”).

| — | Mästare i träbyggande (”Planender Zimmermeister”).
  Var och en av dessa utbildningar omfattar sammanlagt minst 18 år, varav minst 9 års yrkesutbildning uppdelad på 4 års tekniska studier på gymnasienivå och 5 års praktik och avslutas med en yrkesexamen som ger behörighet att utöva yrket, utbilda lärlingar i konsten att planera byggen, göra tekniska beräkningar och övervaka byggnadsarbeten (det s.k. Maria Theresia-privilegiet). |
| --- | --- |

—

Mästare i träbyggande (”Planender Zimmermeister”).

Var och en av dessa utbildningar omfattar sammanlagt minst 18 år, varav minst 9 års yrkesutbildning uppdelad på 4 års tekniska studier på gymnasienivå och 5 års praktik och avslutas med en yrkesexamen som ger behörighet att utöva yrket, utbilda lärlingar i konsten att planera byggen, göra tekniska beräkningar och övervaka byggnadsarbeten (det s.k. Maria Theresia-privilegiet).

| — | Redovisningsekonom (”Gewerblicher Buchhalter”) enligt 1994 års arbetslagstiftning (lag från 1994 om handel, hantverk och industri). |
| --- | --- |

—

Redovisningsekonom (”Gewerblicher Buchhalter”) enligt 1994 års arbetslagstiftning (lag från 1994 om handel, hantverk och industri).

| — | Redovisningskonsult (”Selbständiger Buchhalter”) enligt 1999 års förbundslag om förvaltningsyrken (lag från 1999 om yrken inom offentlig redovisning). |
| --- | --- |

—

Redovisningskonsult (”Selbständiger Buchhalter”) enligt 1999 års förbundslag om förvaltningsyrken (lag från 1999 om yrken inom offentlig redovisning).

I Polen:

| — | Statlig tekniker för grundläggande motorfordonsprovning vid fordonsprovningsanläggning (”diagnosta przeprowadzający badania techniczne w stacji kontroli pojazdów o podstawowym zakresie badań”).
  Denna utbildning omfattar 8 år grundutbildning och 5 år gymnasieutbildning på yrkeslinje med inriktning på motorfordon, 3 år praktik på fordonsprovningsanläggning eller på bilverkstad, grundläggande utbildning i bilprovning – 51 timmar – och avläggande av kvalifikationsexamen. |
| --- | --- |

—

Statlig tekniker för grundläggande motorfordonsprovning vid fordonsprovningsanläggning (”diagnosta przeprowadzający badania techniczne w stacji kontroli pojazdów o podstawowym zakresie badań”).

Denna utbildning omfattar 8 år grundutbildning och 5 år gymnasieutbildning på yrkeslinje med inriktning på motorfordon, 3 år praktik på fordonsprovningsanläggning eller på bilverkstad, grundläggande utbildning i bilprovning – 51 timmar – och avläggande av kvalifikationsexamen.

| — | Statlig tekniker för motorfordonsprovning vid distriktfordonsprovningsanläggning (”diagnosta przepro-wadzający badania techniczne pojazdu w okręgowej stacji kontroli pojazdów”).
  Denna utbildning omfattar 8 år grundutbildning och 5 år gymnasieutbildning på yrkeslinje med inriktning på motorfordon, 4 år praktik på motorfordonsprovningsanläggning eller på bilverkstad, grundkurs i motorfordonsprovning – 51 timmar – och avläggande av kvalifikationsexamen. |
| --- | --- |

—

Statlig tekniker för motorfordonsprovning vid distriktfordonsprovningsanläggning (”diagnosta przepro-wadzający badania techniczne pojazdu w okręgowej stacji kontroli pojazdów”).

Denna utbildning omfattar 8 år grundutbildning och 5 år gymnasieutbildning på yrkeslinje med inriktning på motorfordon, 4 år praktik på motorfordonsprovningsanläggning eller på bilverkstad, grundkurs i motorfordonsprovning – 51 timmar – och avläggande av kvalifikationsexamen.

| — | Tekniker för motorfordonsprovning vid fordonsprovningsanläggning (”diagnosta wykonuj3/4cy badania techniczne pojazdów w stacji kontroli pojazdów”).
  Denna utbildning omfattar






  i) | 8 år grundutbildning och 5 år gymnasieutbildning på yrkeslinje med inriktning på motorfordon samt 4 års dokumenterad praktik på motorfordonsprovningsanläggning eller på bilverkstad eller |
| --- | --- | --- |

—

Tekniker för motorfordonsprovning vid fordonsprovningsanläggning (”diagnosta wykonuj3/4cy badania techniczne pojazdów w stacji kontroli pojazdów”).

Denna utbildning omfattar

i)

8 år grundutbildning och 5 år gymnasieutbildning på yrkeslinje med inriktning på motorfordon samt 4 års dokumenterad praktik på motorfordonsprovningsanläggning eller på bilverkstad eller

| ii) | 8 år grundutbildning och 5 år gymnasieutbildning på yrkeslinje med annan inriktning än motorfordon och 8 år dokumenterad praktik på motorfordonsprovningsanläggning eller bilverkstad, och en fullständig utbildning, med grundutbildning och specialiserad utbildning på totalt 113 timmar och examina efter varje stadium. |
| --- | --- |

ii)

8 år grundutbildning och 5 år gymnasieutbildning på yrkeslinje med annan inriktning än motorfordon och 8 år dokumenterad praktik på motorfordonsprovningsanläggning eller bilverkstad, och en fullständig utbildning, med grundutbildning och specialiserad utbildning på totalt 113 timmar och examina efter varje stadium.

Utbildningens längd i timmar och den allmänna omfattningen av de särskilda utbildningarna inom ramen för teknikerns fullständiga utbildning anges separat i infrastrukturministeriets förordning av den 28 november 2002 om detaljerade utbildningskrav för tekniker (Officiella tidningen, 2002, nr 208, punkt 1769).

| — | Tågledare (”dyżurny ruchu”).
  Denna utbildning omfattar 8 år grundutbildning och 4 år gymnasieutbildning på yrkeslinje med specialisering i järnvägstransport samt förberedande kurs för tågledare om 45 dagar med avläggande av behörighetsexamen, eller 8 år grundutbildning och 5 år gymnasieutbildning på yrkeslinje med specialisering i järnvägstransport samt en förberedande kurs för tågledare om 63 dagar och avläggande av behörighetsexamen. |
| --- | --- |

—

Tågledare (”dyżurny ruchu”).

Denna utbildning omfattar 8 år grundutbildning och 4 år gymnasieutbildning på yrkeslinje med specialisering i järnvägstransport samt förberedande kurs för tågledare om 45 dagar med avläggande av behörighetsexamen, eller 8 år grundutbildning och 5 år gymnasieutbildning på yrkeslinje med specialisering i järnvägstransport samt en förberedande kurs för tågledare om 63 dagar och avläggande av behörighetsexamen.

5.   Utbildning i Förenade kungariket som godkänns som nationell yrkeskompetens (National Vocational Qualifications) eller skotsk yrkeskompetens (Scottish Vocational Qualifications)

Utbildning till:

| — | Godkänd djurskötare (”listed veterinary nurse”). |
| --- | --- |

—

Godkänd djurskötare (”listed veterinary nurse”).

| — | Gruvelektroingenjör (”mine electrical engineer”). |
| --- | --- |

—

Gruvelektroingenjör (”mine electrical engineer”).

| — | Gruvmaskiningenjör (”mine mechanical engineer”). |
| --- | --- |

—

Gruvmaskiningenjör (”mine mechanical engineer”).

| — | Tandterapeut (”dental therapist”). |
| --- | --- |

—

Tandterapeut (”dental therapist”).

| — | Tandhygienist (”dental hygienist”). |
| --- | --- |

—

Tandhygienist (”dental hygienist”).

| — | Optiker (”dispensing optician”). |
| --- | --- |

—

Optiker (”dispensing optician”).

| — | Gruvförman (”mine deputy”). |
| --- | --- |

—

Gruvförman (”mine deputy”).

| — | Konkursförvaltare (”insolvency practitioner”). |
| --- | --- |

—

Konkursförvaltare (”insolvency practitioner”).

| — | Mäklare (”licensed conveyancer”). |
| --- | --- |

—

Mäklare (”licensed conveyancer”).

| — | Förstestyrman på last- och passagerarfartyg – utan inskränkning (”first mate – freight/passenger ships – unrestricte”). |
| --- | --- |

—

Förstestyrman på last- och passagerarfartyg – utan inskränkning (”first mate – freight/passenger ships – unrestricte”).

| — | Andrestyrman på last- och passagerarfartyg – utan inskränkning (”second mate – freight/passenger ships – unrestricte”). |
| --- | --- |

—

Andrestyrman på last- och passagerarfartyg – utan inskränkning (”second mate – freight/passenger ships – unrestricte”).

| — | Tredjestyrman på last- och passagerarfartyg – utan inskränkning (”third mate – freight passenger ships unrestricte”). |
| --- | --- |

—

Tredjestyrman på last- och passagerarfartyg – utan inskränkning (”third mate – freight passenger ships unrestricte”).

| — | Däcksbefäl på last- och passagerarfartyg – utan inskränkning (”deck officer – freight/passenger ships – unrestricte”). |
| --- | --- |

—

Däcksbefäl på last- och passagerarfartyg – utan inskränkning (”deck officer – freight/passenger ships – unrestricte”).

| — | Maskinbefäl på last- och passagerarfartyg – utan inskränkning (”engineer officer – freight/passenger ships – unlimited trading area”). |
| --- | --- |

—

Maskinbefäl på last- och passagerarfartyg – utan inskränkning (”engineer officer – freight/passenger ships – unlimited trading area”).

| — | Auktoriserad driftsledare för avfallshantering (”certified technically competent person in waste management”).
  Utbildningen ger kompetens som godkänns som National Vocational Qualifications (NVQ) eller i Skottland godkänns som Scottish Vocational Qualifications, på nivå 3 eller 4 enligt Förenade kungarikets National Framework of Vocational Qualifications.
  Dessa nivåer definieras på följande sätt:






  — | Nivå 3: Förmåga att utföra ett stort antal olika arbetsuppgifter i en mångfald olika situationer, varav flertalet komplexa och icke rutinbetonade. Verksamheten kräver avsevärt ansvar och avsevärd självständighet och ofta handledning och övervakning av andra. |
| --- | --- | --- |

—

Auktoriserad driftsledare för avfallshantering (”certified technically competent person in waste management”).

Utbildningen ger kompetens som godkänns som National Vocational Qualifications (NVQ) eller i Skottland godkänns som Scottish Vocational Qualifications, på nivå 3 eller 4 enligt Förenade kungarikets National Framework of Vocational Qualifications.

Dessa nivåer definieras på följande sätt:

—

Nivå 3: Förmåga att utföra ett stort antal olika arbetsuppgifter i en mångfald olika situationer, varav flertalet komplexa och icke rutinbetonade. Verksamheten kräver avsevärt ansvar och avsevärd självständighet och ofta handledning och övervakning av andra.

| — | Nivå 4: Förmåga att utföra ett stort antal komplexa, tekniska eller professionella arbetsuppgifter i en mångfald olika situationer och med en hög grad av personligt ansvar och självständighet. |
| --- | --- |

—

Nivå 4: Förmåga att utföra ett stort antal komplexa, tekniska eller professionella arbetsuppgifter i en mångfald olika situationer och med en hög grad av personligt ansvar och självständighet.

Ansvar för andras arbete och fördelning av resurser ingår ofta.

---

(1)  Från och med den 1 juni 1994 ersattes yrkestiteln ”Krankengymnast(in)” med ”Physiotherapeut(in)”. De utövare av yrket som fick sin examen före detta datum kan dock, om de så önskar, fortsätta att använda sig av den tidigare titeln ”Krankengymnast(in)”.

BILAGA III

FÖRTECKNING ÖVER UTBILDNINGAR MED SÅDAN SÄRSKILD UPPLÄGGNING SOM AVSES I ARTIKEL 13.2 TREDJE STYCKET

I Förenade kungariket:

Reglerade utbildningar som ger kompetens som National Vocational Qualifications (NVQs) eller i Skottland räknas som Scottish Vocational Qualifications, på nivå 3 eller 4 enligt Förenade kungarikets National Framework of Vocational Qualifications.

Dessa nivåer definieras på följande sätt:

| — | Nivå 3: Förmåga att utföra ett stort antal olika arbetsuppgifter i en mångfald olika situationer, varav flertalet komplexa och icke rutinbetonade. Verksamheten kräver avsevärt ansvar och avsevärd självständighet och ofta handledning och övervakning av andra. |
| --- | --- |

—

Nivå 3: Förmåga att utföra ett stort antal olika arbetsuppgifter i en mångfald olika situationer, varav flertalet komplexa och icke rutinbetonade. Verksamheten kräver avsevärt ansvar och avsevärd självständighet och ofta handledning och övervakning av andra.

| — | Nivå 4: Förmåga att utföra ett stort antal komplexa, tekniska eller professionella arbetsuppgifter i en mångfald olika situationer och med en hög grad av personligt ansvar och självständighet. Ansvar för andras arbete och fördelning av resurser ingår ofta. |
| --- | --- |

—

Nivå 4: Förmåga att utföra ett stort antal komplexa, tekniska eller professionella arbetsuppgifter i en mångfald olika situationer och med en hög grad av personligt ansvar och självständighet. Ansvar för andras arbete och fördelning av resurser ingår ofta.

I Tyskland:

Följande reglerade utbildningar:

| — | Reglerad utbildning som ger yrkesbehörighet som teknisk assistent (”technische(r) Assistent(in)”), affärsassistent (”kaufmännische(r) Assistent (in)”), yrken inom sociala sektorn (”soziale Berufe”) och statligt godkänd andnings-, tal- och röstpedagog (”staatlich geprüfte(r) Atem-, Sprech- und Stimmlehrer(in)”). Var och en av dessa utbildningar omfattar sammanlagt minst 13 års utbildning, vari ingår gymnasieutbildning (”mittlerer Bildungsabschluss”) och omfattar






  i) | minst 3 års (1) praktik vid en yrkesskola (”Fachschule”) avslutad med examen och i förekommande fall kompletterad med 1 eller 2 års specialkurs också avslutad med examen, eller |
| --- | --- | --- |

—

Reglerad utbildning som ger yrkesbehörighet som teknisk assistent (”technische(r) Assistent(in)”), affärsassistent (”kaufmännische(r) Assistent (in)”), yrken inom sociala sektorn (”soziale Berufe”) och statligt godkänd andnings-, tal- och röstpedagog (”staatlich geprüfte(r) Atem-, Sprech- und Stimmlehrer(in)”). Var och en av dessa utbildningar omfattar sammanlagt minst 13 års utbildning, vari ingår gymnasieutbildning (”mittlerer Bildungsabschluss”) och omfattar

i)

minst 3 års (1) praktik vid en yrkesskola (”Fachschule”) avslutad med examen och i förekommande fall kompletterad med 1 eller 2 års specialkurs också avslutad med examen, eller

| ii) | minst 2,5 års utbildning vid en yrkesskola (”Fachschule”) avslutad med examen, kompletterad med minst 6 månaders yrkespraktik eller minst 6 månaders praktiktjänstgöring i godkänd inrättning, eller |
| --- | --- |

ii)

minst 2,5 års utbildning vid en yrkesskola (”Fachschule”) avslutad med examen, kompletterad med minst 6 månaders yrkespraktik eller minst 6 månaders praktiktjänstgöring i godkänd inrättning, eller

| iii) | minst 2 års utbildning vid en yrkesskola (”Fachschule”) avslutad med examen och kompletterad med minst 1 års yrkespraktik eller minst 1 års praktiktjänstgöring i godkänd inrättning. |
| --- | --- |

iii)

minst 2 års utbildning vid en yrkesskola (”Fachschule”) avslutad med examen och kompletterad med minst 1 års yrkespraktik eller minst 1 års praktiktjänstgöring i godkänd inrättning.

| — | Reglerad utbildning som ger yrkesbehörighet som statligt godkänd (”staatlich geprüfte(r)”) tekniker (”Techniker(in)”), affärsekonom (”Betriebswirt(in)”), formgivare (”Gestalter(in)”) och familjevårdare (”Fami-lienpfleger(in)”) under sammanlagt minst 16 år som omfattar grundskoleutbildning eller motsvarande (minst 9 års utbildning) och minst 3 års utbildning vid en yrkesskola (”Berufsschule”) och som efter minst 2 års yrkespraktik omfattar heltidsundervisning under minst 2 år eller deltidsundervisning under motsvarande tid. |
| --- | --- |

—

Reglerad utbildning som ger yrkesbehörighet som statligt godkänd (”staatlich geprüfte(r)”) tekniker (”Techniker(in)”), affärsekonom (”Betriebswirt(in)”), formgivare (”Gestalter(in)”) och familjevårdare (”Fami-lienpfleger(in)”) under sammanlagt minst 16 år som omfattar grundskoleutbildning eller motsvarande (minst 9 års utbildning) och minst 3 års utbildning vid en yrkesskola (”Berufsschule”) och som efter minst 2 års yrkespraktik omfattar heltidsundervisning under minst 2 år eller deltidsundervisning under motsvarande tid.

| — | Reglerad utbildning eller internutbildning omfattande sammanlagt minst 15 års utbildning som generellt kräver fullgjord grundskoleutbildning (omfattande minst 9 år) och yrkesutbildning (normalt 3 år) och som vanligtvis omfattar minst 2 års yrkespraktik (i de flesta fall 3 år) och en examen i samband med internutbildningen som normalt består av en utbildning som antingen sker parallellt med yrkespraktiken (minst 1 000 timmar) eller på heltid (under minst 1 år). |
| --- | --- |

—

Reglerad utbildning eller internutbildning omfattande sammanlagt minst 15 års utbildning som generellt kräver fullgjord grundskoleutbildning (omfattande minst 9 år) och yrkesutbildning (normalt 3 år) och som vanligtvis omfattar minst 2 års yrkespraktik (i de flesta fall 3 år) och en examen i samband med internutbildningen som normalt består av en utbildning som antingen sker parallellt med yrkespraktiken (minst 1 000 timmar) eller på heltid (under minst 1 år).

De tyska myndigheterna skall sända kommissionen och de övriga medlemsstaterna en lista över de utbildningar som omfattas av denna bilaga.

I Nederländerna:

| — | Reglerad utbildning under sammanlagt minst 15 år, varav 8 års grundskola plus 4 års gymnasieutbildning (”MAVO”) eller förberedande yrkesutbildning (”VBO”) eller högre gymnasial utbildning omfattande 3 eller 4 års utbildning vid en yrkesmedelskola (”MBO”) avslutad med examen. |
| --- | --- |

—

Reglerad utbildning under sammanlagt minst 15 år, varav 8 års grundskola plus 4 års gymnasieutbildning (”MAVO”) eller förberedande yrkesutbildning (”VBO”) eller högre gymnasial utbildning omfattande 3 eller 4 års utbildning vid en yrkesmedelskola (”MBO”) avslutad med examen.

| — | Reglerad utbildning under sammanlagt minst 16 år, varav 8 års grundskola plus 4 år av åtminstone förberedande yrkesutbildning (”VBO”) eller högre gymnasial utbildning omfattande minst 4 års praktiktjänstgöring med minst en dags teoretisk utbildning vid en skola varje vecka och praktik vid yrkesutbildningsanstalt eller på arbetsplats under veckans övriga dagar, avslutad med examen på medelnivå eller högre nivå. |
| --- | --- |

—

Reglerad utbildning under sammanlagt minst 16 år, varav 8 års grundskola plus 4 år av åtminstone förberedande yrkesutbildning (”VBO”) eller högre gymnasial utbildning omfattande minst 4 års praktiktjänstgöring med minst en dags teoretisk utbildning vid en skola varje vecka och praktik vid yrkesutbildningsanstalt eller på arbetsplats under veckans övriga dagar, avslutad med examen på medelnivå eller högre nivå.

De nederländska myndigheterna skall sända kommissionen och de övriga medlemsstaterna en lista över de utbildningar som omfattas av denna bilaga.

I Österrike:

| — | Utbildning vid högre yrkeshögskolor (”Berufsbildende Höhere Schulen”) och högre utbildningsanstalt för jordbruk och skogsbruk (”Höhere Land- und Forstwirtschaftliche Lehranstalten”) inklusive specialutbildningar (”einschließlich der Sonderformen”) vilkas uppläggning och utbildningsnivå fastställs genom lagar och andra författningar.
  Var och en av dessa utbildningar omfattar sammanlagt minst 13 år, varav 5 års yrkesutbildning med avslutande examen som bevis på yrkesbehörighet. |
| --- | --- |

—

Utbildning vid högre yrkeshögskolor (”Berufsbildende Höhere Schulen”) och högre utbildningsanstalt för jordbruk och skogsbruk (”Höhere Land- und Forstwirtschaftliche Lehranstalten”) inklusive specialutbildningar (”einschließlich der Sonderformen”) vilkas uppläggning och utbildningsnivå fastställs genom lagar och andra författningar.

Var och en av dessa utbildningar omfattar sammanlagt minst 13 år, varav 5 års yrkesutbildning med avslutande examen som bevis på yrkesbehörighet.

| — | Utbildning vid en hantverksmästarskola (”Meisterschulen”), mästarutbildning (”Meisterklassen”), verkmäs-tarskola (”Werkmeisterschulen”) eller byggnadssnickeriskola (”Bauhandwerkerschulen”), vilkas uppläggning och utbildningsnivå fastställs genom lagar och andra författningar.
  Var och en av dessa utbildningar omfattar sammanlagt minst 13 år, varav 9 års grundskola följd av antingen minst 3 års yrkesutbildning i specialskola eller minst 3 års praktik på en arbetsplats parallellt med utbildning vid en yrkesskola (”Berufsschule”) och vilka båda avslutas med en examen och kompletteras med minst 1 års yrkesutbildning vid en hantverksmästarskola (”Meisterschule”), mästarutbildning (”Meisterklassen”), verkmästarskola (”Werkmeisterschule”) eller byggnadssnickeriskola (”Bauhand-werkerschule”). I de flesta fall är den sammanlagda utbildningstiden minst 15 år vari ingår praktikperioder som antingen sker före utbildningen vid dessa utbildningsanstalter eller samtidigt med en deltidsutbildning (minst 960 timmar). |
| --- | --- |

—

Utbildning vid en hantverksmästarskola (”Meisterschulen”), mästarutbildning (”Meisterklassen”), verkmäs-tarskola (”Werkmeisterschulen”) eller byggnadssnickeriskola (”Bauhandwerkerschulen”), vilkas uppläggning och utbildningsnivå fastställs genom lagar och andra författningar.

Var och en av dessa utbildningar omfattar sammanlagt minst 13 år, varav 9 års grundskola följd av antingen minst 3 års yrkesutbildning i specialskola eller minst 3 års praktik på en arbetsplats parallellt med utbildning vid en yrkesskola (”Berufsschule”) och vilka båda avslutas med en examen och kompletteras med minst 1 års yrkesutbildning vid en hantverksmästarskola (”Meisterschule”), mästarutbildning (”Meisterklassen”), verkmästarskola (”Werkmeisterschule”) eller byggnadssnickeriskola (”Bauhand-werkerschule”). I de flesta fall är den sammanlagda utbildningstiden minst 15 år vari ingår praktikperioder som antingen sker före utbildningen vid dessa utbildningsanstalter eller samtidigt med en deltidsutbildning (minst 960 timmar).

De österrikiska myndigheterna skall sända kommissionen och de övriga medlemsstaterna en lista över de utbildningar som omfattas av denna bilaga.

---

(1)  Minimiutbildningstiden kan minskas från 3 till 2 år om den berörda personen har de kvalifikationer som krävs för universitetsstudier (”Abitur”), dvs. 13 års utbildning, eller de kvalifikationer som krävs för en yrkeshögskola (”Fach-hochschulreife”), dvs. 12 års utbildning och praktik.

BILAGA IV

VERKSAMHETSFORMER MED ANKNYTNING TILL DE SLAG AV YRKESERFARENHET SOM AVSES I ARTIKLARNA 17, 18 OCH 19

Förteckning I

Huvudgrupper som omfattas av direktiv 64/427/EEG, ändrat genom direktiv 69/77/EEG, och av direktiven 68/366/EEG och 82/489/EEG

1

Direktiv 64/427/EEG

(Liberaliseringsdirektiv: 64/429/EEG)

NICE-nomenklaturen (motsvarande ISIC-nomenklaturens huvudgrupper 23-40)

| Huvudgrupp 23 | Tillverkningav textiler






  232 | Tillverkning och beredning av textilmaterial på maskiner för ull |
| --- | --- | --- |
| 233 | Tillverkning och bearbetning av textila material på maskiner för bomull |
| 234 | Tillverkning och bearbetning av textila material på maskiner för silke |
| 235 | Tillverkning och bearbetning av textila material på maskiner för lin och hampa |
| 236 | Andra textilfibrer (jute, hårda fibrer m.m.), repslagning |
| 237 | Tillverkning av stickade och virkade varor |
| 238 | Slutbehandling av textilier |
| 239 | Andra textilindustrier |

Huvudgrupp 23

Tillverkningav textiler

232

Tillverkning och beredning av textilmaterial på maskiner för ull

233

Tillverkning och bearbetning av textila material på maskiner för bomull

234

Tillverkning och bearbetning av textila material på maskiner för silke

235

Tillverkning och bearbetning av textila material på maskiner för lin och hampa

236

Andra textilfibrer (jute, hårda fibrer m.m.), repslagning

237

Tillverkning av stickade och virkade varor

238

Slutbehandling av textilier

239

Andra textilindustrier

Huvudgrupp 24

Tillverkning av fotbeklädnad och annan beklädnad samt bäddutrustning

| 241 | Maskintillverkning av fotbeklädnad (utom av gummi eller trä) |
| --- | --- |
| 242 | Handtillverkning av skor och skoreparationer |
| 243 | Tillverkning av klädesplagg (utom pälsverk) |
| 244 | Tillverkning av madrasser och bäddutrustning |
| 245 | Skinn- och pälsindustri |

241

Maskintillverkning av fotbeklädnad (utom av gummi eller trä)

242

Handtillverkning av skor och skoreparationer

243

Tillverkning av klädesplagg (utom pälsverk)

244

Tillverkning av madrasser och bäddutrustning

245

Skinn- och pälsindustri

Huvudgrupp 25

Trä- och korkindustri (utom möbeltillverkning)

| 251 | Sågning och övrig träindustri |
| --- | --- |
| 252 | Tillverkning av halvfabrikat av trä |
| 253 | Serietillverkning av byggnadsdelar av trä inklusive golvbeklädnad |
| 254 | Tillverkning av träbehållare |
| 255 | Tillverkning av andra produkter av trä (utom möbler) |
| 259 | Tillverkning av strå, kork, korgarbeten, flätverk och rottingartikl tillverkning |

251

Sågning och övrig träindustri

252

Tillverkning av halvfabrikat av trä

253

Serietillverkning av byggnadsdelar av trä inklusive golvbeklädnad

254

Tillverkning av träbehållare

255

Tillverkning av andra produkter av trä (utom möbler)

259

Tillverkning av strå, kork, korgarbeten, flätverk och rottingartikl tillverkning

Huvudgrupp 26

260 Tillverkning av trämöbler

Huvudgrupp 27

Pappersindustri och tillverkning av pappersprodukter

| 271 | Tillverkning av pappersmassa, papper och papp |
| --- | --- |
| 272 | Bearbetning av papper och papp och tillverkning av pappersmasseprodukter |

271

Tillverkning av pappersmassa, papper och papp

272

Bearbetning av papper och papp och tillverkning av pappersmasseprodukter

Huvudgrupp 28

280 Tryckerier, förlagsverksamhet och liknande verksamhet

Huvudgrupp 29

Läderindustri

| 291 | Färgning och garvning |
| --- | --- |
| 292 | Tillverkning av lädervaror |

291

Färgning och garvning

292

Tillverkning av lädervaror

Ex huvudgrupp 30

Tillverkning av gummi-, plast-, konstfiber- och stärkelseprodukter

| 301 | Bearbetning av gummi och asbest |
| --- | --- |
| 302 | Bearbetning av plast |
| 303 | Tillverkning av konstfibrer |

301

Bearbetning av gummi och asbest

302

Bearbetning av plast

303

Tillverkning av konstfibrer

Ex huvudgrupp 31

Kemisk industri

| 311 | Tillverkning av kemiska basämnen och vidarebearbetning av sådana ämnen |
| --- | --- |
| 312 | Specialiserad tillverkning av kemiska produkter huvudsakligen för industriella ändamål och jordbruksändamål (gäller även tillverkning av vegetabiliska och animaliska industriella fetter och oljor som ingår i ISIC-grupp 312) |
| 313 | Specialiserad tillverkning av kemiska produkter huvudsakligen för privat konsumtion och förvaltning [här utgår tillverkning av läkemedel (ex ISIC-grupp 319)] |

311

Tillverkning av kemiska basämnen och vidarebearbetning av sådana ämnen

312

Specialiserad tillverkning av kemiska produkter huvudsakligen för industriella ändamål och jordbruksändamål (gäller även tillverkning av vegetabiliska och animaliska industriella fetter och oljor som ingår i ISIC-grupp 312)

313

Specialiserad tillverkning av kemiska produkter huvudsakligen för privat konsumtion och förvaltning [här utgår tillverkning av läkemedel (ex ISIC-grupp 319)]

Huvudgrupp 32

320 Petroleumindustri

Huvudgrupp 33

Tillverkning av icke-metalliska mineraliska produkter

| 331 | Tillverkning av byggnadssten |
| --- | --- |
| 332 | Tillverkning av glas och glasprodukter |
| 333 | Tillverkning av keramik, porslin, stengods och eldfasta keramiska produkter |
| 334 | Tillverkning av cement, kalk och puts |
| 335 | Tillverkning av byggnadsmaterial av betong, cement och puts |
| 339 | Stenbearbetning och tillverkning av andra icke-metalliska mineraliska produkter |

331

Tillverkning av byggnadssten

332

Tillverkning av glas och glasprodukter

333

Tillverkning av keramik, porslin, stengods och eldfasta keramiska produkter

334

Tillverkning av cement, kalk och puts

335

Tillverkning av byggnadsmaterial av betong, cement och puts

339

Stenbearbetning och tillverkning av andra icke-metalliska mineraliska produkter

Huvudgrupp 34

Produktion och primärreduktion av järnhaltig och icke-järnhaltig metall

| 341 | Järn- och stålindustrin (såsom den anges i EKSG-avtalet, inklusive integrerade stålverksägda koksverk) |
| --- | --- |
| 342 | Tillverkning av stålrör |
| 343 | Tråddragning, kalldragning, kallvalsning av band, kallformning |
| 344 | Produktion och primäromvandling av icke-järnmetaller |
| 345 | Gjuterier för järn och icke-järnmetaller |

341

Järn- och stålindustrin (såsom den anges i EKSG-avtalet, inklusive integrerade stålverksägda koksverk)

342

Tillverkning av stålrör

343

Tråddragning, kalldragning, kallvalsning av band, kallformning

344

Produktion och primäromvandling av icke-järnmetaller

345

Gjuterier för järn och icke-järnmetaller

Huvudgrupp 35

Tillverkning av metallvaror utom maskiner och transportutrustning

| 351 | Smide, hejarsmide och excenterpressning |
| --- | --- |
| 352 | Tungt smide, sänksmide och hejarsmide; excenterpressning och dragning, sekundärreduktion och ytbehandling |
| 353 | Tillverkning och montering av konstruktioner av järn eller metall |
| 354 | Panntillverkning, tillverkning av rör för industrin |
| 355 | Tillverkning av verktyg och utrustning och färdiga föremål av järn och metall (utom elektrisk installationsmateriel) |
| 359 | Binäringar till mekaniska verkstäder |

351

Smide, hejarsmide och excenterpressning

352

Tungt smide, sänksmide och hejarsmide; excenterpressning och dragning, sekundärreduktion och ytbehandling

353

Tillverkning och montering av konstruktioner av järn eller metall

354

Panntillverkning, tillverkning av rör för industrin

355

Tillverkning av verktyg och utrustning och färdiga föremål av järn och metall (utom elektrisk installationsmateriel)

359

Binäringar till mekaniska verkstäder

Huvudgrupp 36

Tillverkning av maskiner utom elektriska maskiner

| 361 | Tillverkning av jordbruksmaskiner och traktorer |
| --- | --- |
| 362 | Tillverkning av kontorsmaskiner |
| 363 | Tillverkning av metallbearbetningsmaskiner och andra maskinverktyg och tillbehör och tillsatser till sådana och till andra kraftverktyg |
| 364 | Tillverkning av textilmaskiner och tillbehör; tillverkning av symaskiner |
| 365 | Tillverkning av maskiner och utrustning för livsmedelsindustrin och för kemisk och liknande industri |
| 366 | Tillverkning av anläggningar och utrustning för gruvor, järn- och stålverk och gjuterier och för byggnadsindustrin |
| 367 | Tillverkning av kraftöverföringsutrustning |
| 368 | Tillverkning av maskiner för annat angivet industriellt ändamål |
| 369 | Tillverkning av andra icke-elektriska maskiner och utrustningar |

361

Tillverkning av jordbruksmaskiner och traktorer

362

Tillverkning av kontorsmaskiner

363

Tillverkning av metallbearbetningsmaskiner och andra maskinverktyg och tillbehör och tillsatser till sådana och till andra kraftverktyg

364

Tillverkning av textilmaskiner och tillbehör; tillverkning av symaskiner

365

Tillverkning av maskiner och utrustning för livsmedelsindustrin och för kemisk och liknande industri

366

Tillverkning av anläggningar och utrustning för gruvor, järn- och stålverk och gjuterier och för byggnadsindustrin

367

Tillverkning av kraftöverföringsutrustning

368

Tillverkning av maskiner för annat angivet industriellt ändamål

369

Tillverkning av andra icke-elektriska maskiner och utrustningar

Huvudgrupp 37

Elektrisk utrustning

| 371 | Tillverkning av elektrisk ledning och kabel |
| --- | --- |
| 372 | Tillverkning av motorer, generatorer, transformatorer, omkopplare och annan liknande utrustning för att tillhandahålla elektrisk kraft |
| 373 | Tillverkning av elektrisk utrustning för direkt nyttjande i industrin |
| 374 | Tillverkning av telekommunikationsutrustning, mätare, annan mätutrustning och elektromedicinsk utrustning |
| 375 | Tillverkning av elektronisk utrustning, ljudutrustning, radio- och televisionsmottagare |
| 376 | Tillverkning av elektriska hushållsapparater |
| 377 | Tillverkning av lampor och belysningsutrustning |
| 378 | Tillverkning av batterier och ackumulatorer |
| 379 | Reparation, montering och specialinstallation av elektrisk utrustning |

371

Tillverkning av elektrisk ledning och kabel

372

Tillverkning av motorer, generatorer, transformatorer, omkopplare och annan liknande utrustning för att tillhandahålla elektrisk kraft

373

Tillverkning av elektrisk utrustning för direkt nyttjande i industrin

374

Tillverkning av telekommunikationsutrustning, mätare, annan mätutrustning och elektromedicinsk utrustning

375

Tillverkning av elektronisk utrustning, ljudutrustning, radio- och televisionsmottagare

376

Tillverkning av elektriska hushållsapparater

377

Tillverkning av lampor och belysningsutrustning

378

Tillverkning av batterier och ackumulatorer

379

Reparation, montering och specialinstallation av elektrisk utrustning

Ex huvudgrupp 38

Tillverkning av transportutrustning

| 383 | Tillverkning av motorfordon och reservdelar |
| --- | --- |
| 384 | Reparation av motorfordon, motorcyklar eller cyklar |
| 385 | Tillverkning av cyklar och motorcyklar och delar till dessa |
| 389 | Tillverkning av transportutrustning som inte hänförs till annat ställe |

383

Tillverkning av motorfordon och reservdelar

384

Reparation av motorfordon, motorcyklar eller cyklar

385

Tillverkning av cyklar och motorcyklar och delar till dessa

389

Tillverkning av transportutrustning som inte hänförs till annat ställe

Huvudgrupp 39

Diverse tillverkningsindustri

| 391 | Tillverkning av precisionsinstrument samt mät- och kontrollinstrument |
| --- | --- |
| 392 | Tillverkning av medicinsk utrustning och instrument och ortopediska apparater (utom ortopediska fotbeklädnader) |
| 393 | Tillverkning av fotografisk och optisk utrustning |
| 394 | Tillverkning och reparation av klockor och ur |
| 395 | Guldsmide och ädelmetalltillverkning |
| 396 | Tillverkning och reparation av musikinstrument |
| 397 | Tillverkning av spel, leksaker samt sport- och idrottsartiklar |
| 399 | Annan tillverkningsindustri |

391

Tillverkning av precisionsinstrument samt mät- och kontrollinstrument

392

Tillverkning av medicinsk utrustning och instrument och ortopediska apparater (utom ortopediska fotbeklädnader)

393

Tillverkning av fotografisk och optisk utrustning

394

Tillverkning och reparation av klockor och ur

395

Guldsmide och ädelmetalltillverkning

396

Tillverkning och reparation av musikinstrument

397

Tillverkning av spel, leksaker samt sport- och idrottsartiklar

399

Annan tillverkningsindustri

Huvudgrupp 40

Byggande

| 400 | Byggande (ej specialiserat); rivning |
| --- | --- |
| 401 | Uppförande av byggnader (bostäder eller andra hus) |
| 402 | Anläggningsarbete; väg-, bro- och järnvägsbyggande m.m. |
| 403 | Installationsarbete |
| 404 | Utsmyckning och slutförande |

400

Byggande (ej specialiserat); rivning

401

Uppförande av byggnader (bostäder eller andra hus)

402

Anläggningsarbete; väg-, bro- och järnvägsbyggande m.m.

403

Installationsarbete

404

Utsmyckning och slutförande

2

Direktiv 68/366/EEG

(Liberaliseringsdirektiv: 68/365/EEG)

NICE-nomenklaturen

| Huvudgrupp 20A | 200 Industri för produktion av animaliska och vegetabiliska oljor och fetter |
| --- | --- |
| 20B | Livsmedelsindustri (förutom dryckesvaruindustrin)






  201 | Slakt, köttberedning och köttkonservering |
| 202 | Mjölk- och mjölkproduktindustri |
| 203 | Inläggning och konservering av frukt och grönsaker |
| 204 | Inläggning och konservering av fisk och andra havsprodukter |
| 205 | Tillverkning av kvarnprodukter |
| 206 | Tillverkning av bageriprodukter, kakor, skorpor och kex |
| 207 | Sockerindustri |
| 208 | Tillverkning av kakao, choklad och sockerkonfektyr |
| 209 | Tillverkning av diverse livsmedel |

Huvudgrupp 20A

200 Industri för produktion av animaliska och vegetabiliska oljor och fetter

20B

Livsmedelsindustri (förutom dryckesvaruindustrin)

201

Slakt, köttberedning och köttkonservering

202

Mjölk- och mjölkproduktindustri

203

Inläggning och konservering av frukt och grönsaker

204

Inläggning och konservering av fisk och andra havsprodukter

205

Tillverkning av kvarnprodukter

206

Tillverkning av bageriprodukter, kakor, skorpor och kex

207

Sockerindustri

208

Tillverkning av kakao, choklad och sockerkonfektyr

209

Tillverkning av diverse livsmedel

Huvudgrupp 21

Dryckesvaruindustri

| 211 | Produktion av etylalkohol genom jäsning, produktion av jäst och sprit |
| --- | --- |
| 212 | Tillverkning av vin och andra omältade alkoholdrycker |
| 213 | Bryggning och mältning |
| 214 | Tillverkning av hälsodrycker och källvatten |

211

Produktion av etylalkohol genom jäsning, produktion av jäst och sprit

212

Tillverkning av vin och andra omältade alkoholdrycker

213

Bryggning och mältning

214

Tillverkning av hälsodrycker och källvatten

| Ex 30 | Tillverkning av gummi-, plast-, konstfiber- och stärkelseprodukter






  304 | Tillverkning av stärkelseprodukter |
| --- | --- | --- |

Ex 30

Tillverkning av gummi-, plast-, konstfiber- och stärkelseprodukter

304

Tillverkning av stärkelseprodukter

3

Direktiv 82/489/EEG

ISIC-nomenklaturen

| Ex 855 | Hårfrisörsinrättningar (utom pedikyrverksamhet och yrkesskolor för skönhetsvård) |
| --- | --- |

Ex 855

Hårfrisörsinrättningar (utom pedikyrverksamhet och yrkesskolor för skönhetsvård)

Förteckning II

Huvudgrupper som omfattas av direktiven 75/368/EEG, 75/369/EEG och 82/470/EEC

1

Direktiv 75/368/EEG (verksamheter som avses i artikel 5.1)

ISIC-nomenklaturen

| Ex 04 | Fiske






  043 | Inlandsfiske |
| --- | --- | --- |

Ex 04

Fiske

043

Inlandsfiske

Ex 38

Tillverkning av transportutrustning

| 381 | Skeppsbyggnad, reparation och underhåll av fartyg |
| --- | --- |
| 382 | Tillverkning av järnvägsutrustning |
| 386 | Tillverkning och reparation av luftfartyg |

381

Skeppsbyggnad, reparation och underhåll av fartyg

382

Tillverkning av järnvägsutrustning

386

Tillverkning och reparation av luftfartyg

Ex 71

Verksamhet relaterad till transporter och andra verksamheter än transporter inom följande grupper

| Ex 711 | Drift av sovvagnar och restaurangvagnar; underhåll av järnvägsutrustning i reparationsverkstad; rengöring av järnvägsvagnar |
| --- | --- |
| Ex 712 | Underhåll av utrustning för stads-, linje- och turisttrafik |
| Ex 713 | Underhåll av övrig utrustning för vägtransporter (såsom bilar, bussar och taxibilar) |
| Ex 714 | Drift och underhåll av tillhörande anläggningar i samband med vägtransporter (såsom vägar, tunnlar och avgiftsbelagda vägbroar, busstationer, parkeringsplatser, buss- och spårvagnsgarage) |
| Ex 716 | Övrig verksamhet i samband med inlandssjöfart (såsom drift och underhåll av vattenvägar, hamnar och andra anläggningar för inlandssjöfart; bogsering och lotsning i hamnar, utsättning av sjömärken, lastning och lossning av fartyg och övriga liknande verksamheter, såsom räddning av fartyg, bogsering, drift av förvaringsplatser för båtar) |

Ex 711

Drift av sovvagnar och restaurangvagnar; underhåll av järnvägsutrustning i reparationsverkstad; rengöring av järnvägsvagnar

Ex 712

Underhåll av utrustning för stads-, linje- och turisttrafik

Ex 713

Underhåll av övrig utrustning för vägtransporter (såsom bilar, bussar och taxibilar)

Ex 714

Drift och underhåll av tillhörande anläggningar i samband med vägtransporter (såsom vägar, tunnlar och avgiftsbelagda vägbroar, busstationer, parkeringsplatser, buss- och spårvagnsgarage)

Ex 716

Övrig verksamhet i samband med inlandssjöfart (såsom drift och underhåll av vattenvägar, hamnar och andra anläggningar för inlandssjöfart; bogsering och lotsning i hamnar, utsättning av sjömärken, lastning och lossning av fartyg och övriga liknande verksamheter, såsom räddning av fartyg, bogsering, drift av förvaringsplatser för båtar)

73

Kommunikation: post och telekommunikation

Ex 85

Servicetjänster

| 854 | Tvätt, kemtvätt, strykning och färgning |
| --- | --- |
| Ex 856 | Fotograftjänster: porträttfotografi och kommersiell fotografi, utom nyhetsfotografi |
| Ex 859 | Servicetjänster som inte hänförs till annat ställe (endast underhållning och städning av byggnader eller lokaler) |

854

Tvätt, kemtvätt, strykning och färgning

Ex 856

Fotograftjänster: porträttfotografi och kommersiell fotografi, utom nyhetsfotografi

Ex 859

Servicetjänster som inte hänförs till annat ställe (endast underhållning och städning av byggnader eller lokaler)

2

Direktiv 75/369/EEG

(artikel 6: om verksamheten betraktas som industriell verksamhet eller hantverksrörelse)

ISIC-nomenklaturen

Följande former av ambulerande verksamhet:

| a) | Köp och försäljning av varor






  — | genom handelsresande och hemförsäljare (ex ISIC-grupp 612), samt |
| --- | --- | --- |

a)

Köp och försäljning av varor

—

genom handelsresande och hemförsäljare (ex ISIC-grupp 612), samt

| — | på övertäckta marknadsplatser utan fasta stånd och på utomhusmarknader. |
| --- | --- |

—

på övertäckta marknadsplatser utan fasta stånd och på utomhusmarknader.

| b) | De verksamhetsformer som omfattas av redan vidtagna övergångsåtgärder i vilka utövandet av dessa former av verksamhet som handelsresande och hemförsäljare uttryckligen undantas eller inte omnämns. |
| --- | --- |

b)

De verksamhetsformer som omfattas av redan vidtagna övergångsåtgärder i vilka utövandet av dessa former av verksamhet som handelsresande och hemförsäljare uttryckligen undantas eller inte omnämns.

3

Direktiv 82/470/EEG (artikel 6.1 och 6.3)

Grupperna 718 och 720 i ISIC-nomenklaturen

Dessa verksamheter omfattar särskilt

| — | att direkt eller i egenskap av ombud arrangera, saluföra och sälja en resa eller en vistelse i form av paket eller i delar (transport, inkvartering med eller utan måltider, utflykter etc.) oavsett resans orsak (artikel 2 B a). |
| --- | --- |

—

att direkt eller i egenskap av ombud arrangera, saluföra och sälja en resa eller en vistelse i form av paket eller i delar (transport, inkvartering med eller utan måltider, utflykter etc.) oavsett resans orsak (artikel 2 B a).

| — | Förmedling mellan olika typer av transportföretag och människor som expedierar eller mottar varor och som utövar följande former av därmed besläktad verksamhet:






  aa) | Att för uppdragsgivarens räkning sluta avtal med transportföretag. |
| --- | --- | --- |

—

Förmedling mellan olika typer av transportföretag och människor som expedierar eller mottar varor och som utövar följande former av därmed besläktad verksamhet:

aa)

Att för uppdragsgivarens räkning sluta avtal med transportföretag.

| bb) | Att åt uppdragsgivaren göra en bedömning av och välja bäst lämpade transportslag, transportföretag och färdväg. |
| --- | --- |

bb)

Att åt uppdragsgivaren göra en bedömning av och välja bäst lämpade transportslag, transportföretag och färdväg.

| cc) | Att organisera transporten ur praktisk synvinkel (exempelvis nödvändig transportförpackning); att vidta olika åtgärder som hänger samman med transporten (exempelvis leverera is till kylvagnarna). |
| --- | --- |

cc)

Att organisera transporten ur praktisk synvinkel (exempelvis nödvändig transportförpackning); att vidta olika åtgärder som hänger samman med transporten (exempelvis leverera is till kylvagnarna).

| dd) | Att ta ansvar för formaliteter förbundna med transporten, exempelvis upprätta fraktsedlar; att gruppera och dela upp sändningar. |
| --- | --- |

dd)

Att ta ansvar för formaliteter förbundna med transporten, exempelvis upprätta fraktsedlar; att gruppera och dela upp sändningar.

| ee) | Att samordna olika delar av en transport genom att sörja för transitering, vidarebefordran, omlastning och andra åtgärder när varorna når slutlig destination. |
| --- | --- |

ee)

Att samordna olika delar av en transport genom att sörja för transitering, vidarebefordran, omlastning och andra åtgärder när varorna når slutlig destination.

| ff) | Att dels förse transportföretagen med frakt, dels förse personer som expedierar eller mottar varor med transportmöjligheter.






  — | Beräkning av transportkostnaden och kontroll av räkningen. |
| --- | --- | --- |

ff)

Att dels förse transportföretagen med frakt, dels förse personer som expedierar eller mottar varor med transportmöjligheter.

—

Beräkning av transportkostnaden och kontroll av räkningen.

| — | Utförande av vissa uppgifter tillfälligt eller permanent i en redares eller en befraktares namn eller för dennes räkning (gentemot hamnmyndigheten, företag som utrustar fartyg etc). |
| --- | --- |

—

Utförande av vissa uppgifter tillfälligt eller permanent i en redares eller en befraktares namn eller för dennes räkning (gentemot hamnmyndigheten, företag som utrustar fartyg etc).

[Verksamheter i artikel 2 A a, 2 A b och 2 A d].

Förteckning III

Direktiven 64/222/EEG, 68/364/EEG, 68/368/EEG, 75/368/EEG, 75/369/EEG, 70/523/EEG och 82/470/EEG

1

Direktiv 64/222/EEG

(Liberaliseringsdirektiv: 64/223/EEG och 64/224/EEG)

| 1. | Tillhandahållande av tjänster som egenföretagare inom partihandel, med undantag för läkemedel och farmaceutiska produkter, giftiga ämnen och sjukdomsalstrande ämnen och kol (ex grupp 611). |
| --- | --- |

1.

Tillhandahållande av tjänster som egenföretagare inom partihandel, med undantag för läkemedel och farmaceutiska produkter, giftiga ämnen och sjukdomsalstrande ämnen och kol (ex grupp 611).

| 2. | Yrkesverksamhet som förmedlare, vilken för en eller flera uppdragsgivare förhandlar om och genomför handelstransaktioner i dessa personers namn och för deras räkning. |
| --- | --- |

2.

Yrkesverksamhet som förmedlare, vilken för en eller flera uppdragsgivare förhandlar om och genomför handelstransaktioner i dessa personers namn och för deras räkning.

| 3. | Yrkesverksamhet som förmedlare, vilken, utan att ha ett stadigvarande uppdrag, för samman personer som önskar sluta direkta avtal med varandra, förbereder deras handelstransaktioner eller hjälper till att genomföra dem. |
| --- | --- |

3.

Yrkesverksamhet som förmedlare, vilken, utan att ha ett stadigvarande uppdrag, för samman personer som önskar sluta direkta avtal med varandra, förbereder deras handelstransaktioner eller hjälper till att genomföra dem.

| 4. | Yrkesverksamhet som förmedlare, vilken i eget namn genomför handelstransaktioner för annans räkning. |
| --- | --- |

4.

Yrkesverksamhet som förmedlare, vilken i eget namn genomför handelstransaktioner för annans räkning.

| 5. | Yrkesverksamhet som förmedlare, vilken för annans räkning sköter försäljning på auktion av varupartier. |
| --- | --- |

5.

Yrkesverksamhet som förmedlare, vilken för annans räkning sköter försäljning på auktion av varupartier.

| 6. | Yrkesverksamhet som förmedlare, vilken knackar dörr för att ta upp beställningar. |
| --- | --- |

6.

Yrkesverksamhet som förmedlare, vilken knackar dörr för att ta upp beställningar.

| 7. | Tillhandahållande av tjänster när det sker yrkesmässigt och sköts av en förmedlare som är i tjänst hos ett eller flera företag med verksamhet inom handel, industri eller hantverk. |
| --- | --- |

7.

Tillhandahållande av tjänster när det sker yrkesmässigt och sköts av en förmedlare som är i tjänst hos ett eller flera företag med verksamhet inom handel, industri eller hantverk.

2

Direktiv 68/364/EEG

(Liberaliseringsdirektiv: 68/363/EEG)

Ex ISIC-grupp 612: Detaljhandel

Verksamheter som inte omfattas:

| 012 | Hyra av jordbruksmaskiner |
| --- | --- |
| 640 | Fastigheter, hyra |
| 713 | Hyra av bilar, vagnar och hästar |
| 718 | Hyra av järnvägsvagnar (person- och gods-) |
| 839 | Hyra av maskiner för handelshus |
| 841 | Hyra av biografer och hyra av film |
| 842 | Hyra av teatrar och hyra av teaterrelaterad utrustning |
| 843 | Hyra av båtar, cyklar och spelautomater |
| 853 | Hyra av möblerade rum |
| 854 | Hyra av linne |
| 859 | Hyra av kläder |

012

Hyra av jordbruksmaskiner

640

Fastigheter, hyra

713

Hyra av bilar, vagnar och hästar

718

Hyra av järnvägsvagnar (person- och gods-)

839

Hyra av maskiner för handelshus

841

Hyra av biografer och hyra av film

842

Hyra av teatrar och hyra av teaterrelaterad utrustning

843

Hyra av båtar, cyklar och spelautomater

853

Hyra av möblerade rum

854

Hyra av linne

859

Hyra av kläder

3

Direktiv 68/368/EEG

(Liberaliseringsdirektiv: 68/367/EEG)

ISIC-nomenklaturen

Ex ISIC-huvudgrupp 85

| 1. | Restauranger, kaféer, krogar och andra ställen där man äter och dricker (ISIC-grupp 852). |
| --- | --- |
| 2. | Hotell, pensionat, campingplatser och andra slag av husrum (ISIC-grupp 853). |

1.

Restauranger, kaféer, krogar och andra ställen där man äter och dricker (ISIC-grupp 852).

2.

Hotell, pensionat, campingplatser och andra slag av husrum (ISIC-grupp 853).

4

Direktiv 75/368/EEG (artikel 7)

Alla verksamheter som anges i bilagan till direktiv 75/368/EEG utom de som avses i artikel 5.1 i det direktivet (förteckning II, punkt 1 i den här bilagan).

ISIC-nomenklaturen

| Ex 62 | Banker och andra finansiella institut






  Ex 620 | Patentbyråer och företag för distribution av royalties |
| --- | --- | --- |

Ex 62

Banker och andra finansiella institut

Ex 620

Patentbyråer och företag för distribution av royalties

Ex 71

Transport

| Ex 713 | Persontransport på väg, utom transport i bil |
| --- | --- |
| Ex 719 | Drift av direktledningar för transport av flytande kolväten och andra flytande kemiska produkter |

Ex 713

Persontransport på väg, utom transport i bil

Ex 719

Drift av direktledningar för transport av flytande kolväten och andra flytande kemiska produkter

Ex 82

Samhällstjänster

| 827 | Bibliotek, museer, botaniska trädgårdar och djurparker |
| --- | --- |

827

Bibliotek, museer, botaniska trädgårdar och djurparker

Ex 84

Rekreationstjänster

| 843 | Rekreationstjänster som inte hänförs till annat ställe:






  — | Idrottsaktiviteter (idrottsplatser, idrottsföreningar etc.), med undantag för verksamhet som idrottsinstruktör |
| --- | --- | --- |

843

Rekreationstjänster som inte hänförs till annat ställe:

—

Idrottsaktiviteter (idrottsplatser, idrottsföreningar etc.), med undantag för verksamhet som idrottsinstruktör

| — | Spelverksamhet (kapplöpningsstall, spelplatser, kapplöpningsbanor etc.) |
| --- | --- |

—

Spelverksamhet (kapplöpningsstall, spelplatser, kapplöpningsbanor etc.)

| — | Andra rekreationsaktiviteter (cirkus, nöjesparker, andra nöjen etc.) |
| --- | --- |

—

Andra rekreationsaktiviteter (cirkus, nöjesparker, andra nöjen etc.)

Ex 85

Servicetjänster

| Ex 851 | Hushållstjänster |
| --- | --- |
| Ex 855 | Hårfrisörsinrättningar och manikyrverksamhet, utom pedikyr, yrkesskolor för skönhetsvård och frisörskolor |
| Ex 859 | Servicetjänster som inte hänförs till annat ställe, utom idrottsmassage och para-medicinsk massage och bergsguider, enligt följande indelning:






  — | desinficering och bekämpning av skadedjur |

Ex 851

Hushållstjänster

Ex 855

Hårfrisörsinrättningar och manikyrverksamhet, utom pedikyr, yrkesskolor för skönhetsvård och frisörskolor

Ex 859

Servicetjänster som inte hänförs till annat ställe, utom idrottsmassage och para-medicinsk massage och bergsguider, enligt följande indelning:

—

desinficering och bekämpning av skadedjur

| — | hyra av kläder och övervakning av persedlar |
| --- | --- |

—

hyra av kläder och övervakning av persedlar

| — | äktenskapsbyråer och liknande tjänster |
| --- | --- |

—

äktenskapsbyråer och liknande tjänster

| — | astrologtjänster och liknande verksamheter som bygger på spekulationer |
| --- | --- |

—

astrologtjänster och liknande verksamheter som bygger på spekulationer

| — | hygieniska tjänster och tillhörande verksamheter |
| --- | --- |

—

hygieniska tjänster och tillhörande verksamheter

| — | begravning och underhåll av grav |
| --- | --- |

—

begravning och underhåll av grav

| — | guide- och tolktjänster i turismsammanhang |
| --- | --- |

—

guide- och tolktjänster i turismsammanhang

5

Direktiv 75/369/EEG (artikel 5)

Följande ambulerande verksamheter:

| a) | Köp och försäljning av varor:






  — | genom handelsresande och hemförsäljare (ex ISIC-grupp 612), samt |
| --- | --- | --- |

a)

Köp och försäljning av varor:

—

genom handelsresande och hemförsäljare (ex ISIC-grupp 612), samt

| — | på övertäckta marknadsplatser utan fasta stånd och på utomhusmarknader. |
| --- | --- |

—

på övertäckta marknadsplatser utan fasta stånd och på utomhusmarknader.

| b) | De verksamhetsformer som omfattas av redan vidtagna övergångsåtgärder i vilka utövandet av dessa former av verksamhet som handelsresande och hemförsäljare uttryckligen undantas eller inte omnämns. |
| --- | --- |

b)

De verksamhetsformer som omfattas av redan vidtagna övergångsåtgärder i vilka utövandet av dessa former av verksamhet som handelsresande och hemförsäljare uttryckligen undantas eller inte omnämns.

6

Direktiv 70/523/EEG

Egenföretagare inom partihandel med kol och agenturverksamhet inom kolhandel

(ex ISIC-grupp 6112)

7

Direktiv 82/470/EEG (artikel 6.2)

[Verksamheter som anges i artikel 2 A c, 2 A e, 2 B b, 2 C och 2 D]

Dessa verksamheter omfattar särskilt att

| — | hyra ut järnvägsvagnar för befordran av personer eller gods, |
| --- | --- |

—

hyra ut järnvägsvagnar för befordran av personer eller gods,

| — | förmedla köp, försäljning eller hyra av fartyg, |
| --- | --- |

—

förmedla köp, försäljning eller hyra av fartyg,

| — | förbereda, förhandla fram och sluta avtal om transport av emigranter, |
| --- | --- |

—

förbereda, förhandla fram och sluta avtal om transport av emigranter,

| — | åta sig magasinering av alla slags föremål för deponents räkning, enligt tullförfarande eller inte, i lagerhus, allmänna depåer, möbelmagasin, kylhus, silor etc, |
| --- | --- |

—

åta sig magasinering av alla slags föremål för deponents räkning, enligt tullförfarande eller inte, i lagerhus, allmänna depåer, möbelmagasin, kylhus, silor etc,

| — | lämna en handling till deponenten som bevis på att föremålet eller varan magasinerats, |
| --- | --- |

—

lämna en handling till deponenten som bevis på att föremålet eller varan magasinerats,

| — | tillhandahålla utrymmen, foder och plats för saluföring av boskap som hålls tillfälligt i förvar i väntan på försäljning eller som transporteras till eller från marknaden, |
| --- | --- |

—

tillhandahålla utrymmen, foder och plats för saluföring av boskap som hålls tillfälligt i förvar i väntan på försäljning eller som transporteras till eller från marknaden,

| — | utföra teknisk kontroll av motorfordon, |
| --- | --- |

—

utföra teknisk kontroll av motorfordon,

| — | mäta eller väga varor. |
| --- | --- |

—

mäta eller väga varor.

BILAGA V

ERKÄNNANDE PÅ GRUNDVAL AV SAMORDNINGEN AV MINIMIKRAV FÖR UTBILDNINGAR

V.1   Läkare

5.1.1   Benämningar på examensbevis för grundläggande läkarutbildning

| Land | Benämning på examensbeviset | Organ som utfärdar examensbeviset | Behörighetsbevis som medföljer examensbeviset | Referensdatum |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | Diploma van arts/Diplôme de docteur en médecine | — | Les universités/De universiteiten |

Land

Benämning på examensbeviset

Organ som utfärdar examensbeviset

Behörighetsbevis som medföljer examensbeviset

Referensdatum

België/Belgique/Belgien

Diploma van arts/Diplôme de docteur en médecine

—

Les universités/De universiteiten

| — | Le Jury compétent d'enseignement de la Commu-nauté française/De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap |
| --- | --- |

—

Le Jury compétent d'enseignement de la Commu-nauté française/De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap

20 december 1976

Česká republika

Diplom o ukončení studia ve studijním programu všeobecné lékařství (doktor medicíny, MUDr.)

Lékářská fakulta univerzity v České republice

Vysvědčení o státní rigorózní zkoušce

1 maj 2004

Danmark

Bevis for bestået lægevidenskabelig embedseksamen

Medicinsk universitetsfakultet

| — | Autorisation som læge, ud-stedt af Sundhedsstyrelsen og |
| --- | --- |

—

Autorisation som læge, ud-stedt af Sundhedsstyrelsen og

| — | Tilladelse til selvstændigt virke som læge (dokumentation for gennemført praktisk uddannelse), udstedt af Sundhedsstyrelsen |
| --- | --- |

—

Tilladelse til selvstændigt virke som læge (dokumentation for gennemført praktisk uddannelse), udstedt af Sundhedsstyrelsen

20 december 1976

Deutschland

| — | Zeugnis über die Ärztliche Prüfung |
| --- | --- |

—

Zeugnis über die Ärztliche Prüfung

| — | Zeugnis über die Ärztliche Staatsprüfung und Zeugnis über die Vorbereitungszeit als Medizinalassistent, soweit diese nach den deutschen Rechts-vorschriften noch für den Abschluss der ärztlichen Ausbildung vorgesehen war |
| --- | --- |

—

Zeugnis über die Ärztliche Staatsprüfung und Zeugnis über die Vorbereitungszeit als Medizinalassistent, soweit diese nach den deutschen Rechts-vorschriften noch für den Abschluss der ärztlichen Ausbildung vorgesehen war

Zuständige Behörden

Bescheinigung über die Ableistung der Tätigkeit als Arzt im Praktikum

20 december 1976

Eesti

Diplom arstiteaduse õppekava läbimise kohta

Tartu Ülikool

1 maj 2004

Ελλάς

Πτυχίο Ιατρικής

| — | Ιατρική Σχολή Πανεπιστημίου, |
| --- | --- |

—

Ιατρική Σχολή Πανεπιστημίου,

| — | Σχολή Επιστημών Υγείας, Τμήμα Ιατρικής Πανεπιστημίου |
| --- | --- |

—

Σχολή Επιστημών Υγείας, Τμήμα Ιατρικής Πανεπιστημίου

1 januari 1981

España

Título de Licenciado en Medicina y Cirugía

| — | Ministerio de Educación y Cultura |
| --- | --- |

—

Ministerio de Educación y Cultura

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

1 januari 1986

France

Diplôme d'État de docteur en médecine

Universités

20 december 1976

Ireland

Primary qualification

Competent examining body

Certificate of experience

20 december 1976

Italia

Diploma di laurea in medicina e chirurgia

Università

Diploma di abilitazione all'esercizio della medicina e chirurgia

20 december 1976

Κύπρος

Πιστοποιητικό Εγγραφής Ιατρού

Ιατρικό Συμβούλιο

1 maj 2004

Latvija

ārsta diploms

Universitātes tipa augstskola

1 maj 2004

Lietuva

Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą gydytojo kvalifikaciją

Universitetas

Internatūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą medicinos gydytojo profesinę kvalifikaciją

1 maj 2004

Luxembourg

Diplôme d'État de docteur en médecine, chirurgie et accouchements,

Jury d'examen d'État

Certificat de stage

20 december 1976

Magyarország

Általános orvosi oklevél (doctor medicinae universae, röv.: dr. med. univ.)

Egyetem

1 maj 2004

Malta

Lawrja ta' Tabib tal-Mediċina u l-Kirurġija

Universita` ta' Malta

Ċertifikat ta' reġistrazzjoni maħruġ mill-Kunsill Mediku

1 maj 2004

Nederland

Getuigschrift van met goed gevolg afgelegd artsexamen

Faculteit Geneeskunde

20 december 1976

Österreich

| 1. | Urkunde über die Verlei-hung des akademischen Grades Doktor der gesam-ten Heilkunde (bzw. Doctor medicinae universae, Dr. med.univ.) |
| --- | --- |

1.

Urkunde über die Verlei-hung des akademischen Grades Doktor der gesam-ten Heilkunde (bzw. Doctor medicinae universae, Dr. med.univ.)

| 1. | Medizinische Fakultät einer Universität |
| --- | --- |

1.

Medizinische Fakultät einer Universität

1 januari 1994

| 2. | Diplom über die spezifische Ausbildung zum Arzt für Allgemeinmedizin bzw. Facharztdiplom |
| --- | --- |

2.

Diplom über die spezifische Ausbildung zum Arzt für Allgemeinmedizin bzw. Facharztdiplom

| 2. | Österreichische Ärztekam-mer |
| --- | --- |

2.

Österreichische Ärztekam-mer

Polska

Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku lekarskim z tytułem ”lekarza”

| 1. | Akademia Medyczna |
| --- | --- |

1.

Akademia Medyczna

| 2. | Uniwersytet Medyczny |
| --- | --- |

2.

Uniwersytet Medyczny

| 3. | Collegium Medicum Uniwersytetu Jagiellońskiego |
| --- | --- |

3.

Collegium Medicum Uniwersytetu Jagiellońskiego

Lekarski Egzamin Państwowy

1 maj 2004

Portugal

Carta de Curso de licenciatura em medicina

Universidades

Diploma comprovativo da conclusão do internato geral emitido pelo Ministério da Saúde

1 januari 1986

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naslov ”doktor medicine/doktorica medicine”

Univerza

1 maj 2004

Slovensko

Vysokoškolský diplom o udelení akademického titulu ”doktor medicíny” (”MUDr.”)

Vysoká škola

1 er maj 2004

Suomi/Finland

Lääketieteen lisensiaatin tutkinto/Medicine licentiatexamen

| — | Helsingin yliopisto/Helsingfors universitet |
| --- | --- |

—

Helsingin yliopisto/Helsingfors universitet

| — | Kuopion yliopisto |
| --- | --- |

—

Kuopion yliopisto

| — | Oulun yliopisto |
| --- | --- |

—

Oulun yliopisto

| — | Tampereen yliopisto |
| --- | --- |

—

Tampereen yliopisto

| — | Turun yliopisto |
| --- | --- |

—

Turun yliopisto

Todistus lääkärin perusterveydenhuollon lisäkoulutuksesta/Examensbevis om tilläggsutbildning för läkare inom primärvården

1 januari 1994

Sverige

Läkarexamen

Universitet

Bevis om praktisk utbildning som utfärdas av Socialstyrelsen

1 januari 1994

United Kingdom

Primary qualification

Competent examining body

Certificate of experience

20 december 1976

5.1.2   Förteckning över benämningar på specialistutbildningar

| Land | Benämning på examensbeviset | Organ som utfärdar examensbeviset | Referensdatum |
| --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | Bijzondere beroepstitel van geneesheer-specialist/Titre professionnel particulier de médecin spécialiste | Minister bevoegd voor Volksgezondheid/Ministre de la Santé publique | 20 december 1976 |
| Česká republika | Diplom o specializaci | Ministerstvo zdravotnictví | 1 maj 2004 |
| Danmark | Bevis for tilladelse til at betegne sig som speciallæge | Sundhedsstyrelsen | 20 december 1976 |
| Deutschland | Fachärztliche Anerkennung | Landesärztekammer | 20 december 1976 |
| Eesti | Residentuuri lõputunnistus eriarstiabi erialal | Tartu Ülikool | 1 maj 2004 |
| Ελλάς | Τίτλος Ιατρικής Ειδικότητας | 1. | Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση |

Land

Benämning på examensbeviset

Organ som utfärdar examensbeviset

Referensdatum

België/Belgique/Belgien

Bijzondere beroepstitel van geneesheer-specialist/Titre professionnel particulier de médecin spécialiste

Minister bevoegd voor Volksgezondheid/Ministre de la Santé publique

20 december 1976

Česká republika

Diplom o specializaci

Ministerstvo zdravotnictví

1 maj 2004

Danmark

Bevis for tilladelse til at betegne sig som speciallæge

Sundhedsstyrelsen

20 december 1976

Deutschland

Fachärztliche Anerkennung

Landesärztekammer

20 december 1976

Eesti

Residentuuri lõputunnistus eriarstiabi erialal

Tartu Ülikool

1 maj 2004

Ελλάς

Τίτλος Ιατρικής Ειδικότητας

1.

Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση

| 2. | Νομαρχία |
| --- | --- |

2.

Νομαρχία

1 januari 1981

España

Título de Especialista

Ministerio de Educación y Cultura

1 januari 1986

France

| 1. | Certificat d'études spéciales de médecine |
| --- | --- |

1.

Certificat d'études spéciales de médecine

| 1. | Universités |
| --- | --- |

1.

Universités

20 december 1976

| 2. | Attestation de médecin spécialiste qualifié |
| --- | --- |

2.

Attestation de médecin spécialiste qualifié

| 2. | Conseil de l'Ordre des médecins |
| --- | --- |

2.

Conseil de l'Ordre des médecins

| 3. | Certificat d'études spéciales de médecine |
| --- | --- |

3.

Certificat d'études spéciales de médecine

| 3. | Universités |
| --- | --- |

3.

Universités

| 4. | Diplôme d'études spécia-lisées ou spécialisation complémentaire qualifiante de médecine |
| --- | --- |

4.

Diplôme d'études spécia-lisées ou spécialisation complémentaire qualifiante de médecine

| 4. | Universités |
| --- | --- |

4.

Universités

Ireland

Certificate of Specialist doctor

Competent authority

20 december 1976

Italia

Diploma di medico specialista

Università

20 december 1976

Κύπρος

Πιστοποιητικό Αναγνώρισης Ειδικότητας

Ιατρικό Συμβούλιο

1 maj 2004

Latvija

”Sertifikāts” — kompetentu iestāžu izsniegts dokuments, kas apliecina, ka persona ir nokārtojusi sertifikācijas eksāmenu specialitātē

Latvijas Ārstu biedr ība

Latvijas Ārstniecības personu profesionālo organizāciju savienība

1 maj 2004

Lietuva

Rezidentūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą gydytojo specialisto profesinę kvalifikaciją

Universitetas

1 maj 2004

Luxembourg

Certificat de médecin spécialiste

Ministre de la Santé publique

20 december 1976

Magyarország

Szakorvosi bizonyítvány

Az Egészségügyi, Szociális és Családügyi Minisztérium illetékes testülete

1 maj 2004

Malta

Ċertifikat ta' Speċjalista Mediku

Kumitat ta' Approvazzjoni dwar Speċjalisti

1 maj 2004

Nederland

Bewijs van inschrijving in een Specialistenregister

| — | Medisch Specialisten Registratie Commissie (MSRC) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot Bevordering der Geneeskunst |
| --- | --- |

—

Medisch Specialisten Registratie Commissie (MSRC) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot Bevordering der Geneeskunst

| — | Sociaal-Geneeskundigen Registratie Commissie van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot Bevordering der Geneeskunst |
| --- | --- |

—

Sociaal-Geneeskundigen Registratie Commissie van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot Bevordering der Geneeskunst

20 december 1976

Österreich

Facharztdiplom

Österreichische Ärztekammer

1 januari 1994

Polska

Dyplom uzyskania tytułu specjalisty

Centrum Egzaminów Medycznych

1 maj 2004

Portugal

| 1. | Grau de assistente |
| --- | --- |

1.

Grau de assistente

| 1. | Ministério da Saúde |
| --- | --- |

1.

Ministério da Saúde

1 januari 1986

| 2. | Título de especialista |
| --- | --- |

2.

Título de especialista

| 2. | Ordem dos Médicos |
| --- | --- |

2.

Ordem dos Médicos

Slovenija

Potrdilo o opravljenem specialističnem izpitu

| 1. | Ministrstvo za zdravje |
| --- | --- |

1.

Ministrstvo za zdravje

| 2. | Zdravniška zbornica Slovenije |
| --- | --- |

2.

Zdravniška zbornica Slovenije

1 maj 2004

Slovensko

Diplom o špecializácii

Slovenská zdravotnícka univerzita

1 maj 2004

Suomi/Finland

Erikoislääkärin tutkinto/Specialläkarexamen

| 1. | Helsingin yliopisto/Helsingfors universitet |
| --- | --- |

1.

Helsingin yliopisto/Helsingfors universitet

| 2. | Kuopion yliopisto |
| --- | --- |

2.

Kuopion yliopisto

| 3. | Oulun yliopisto |
| --- | --- |

3.

Oulun yliopisto

| 4. | Tampereen yliopisto |
| --- | --- |

4.

Tampereen yliopisto

| 5. | Turun yliopisto |
| --- | --- |

5.

Turun yliopisto

1 januari 1994

Sverige

Bevis om specialkompetens som läkare, utfärdat av Socialstyrelsen

Socialstyrelsen

1 januari 1994

United Kingdom

Certificate of completion of specialist training

Competent authority

20 december 1976

5.1.3   Förteckning över benämningar på specialistutbildningar

| | Anestesi och intensivvård
  Utbildningens minimilängd: 3 år | Kirurgi
  Utbildningens minimilängd: 5 år |
| --- | --- | --- |
| Land | Benämning | Benämning |
| Belgique/België/Belgien | Anesthésie-réanimation/Anesthesie reanimatie | Chirurgie/Heelkunde |
| Česká republika | Anesteziologie a resuscitace | Chirurgie |
| Danmark | Anæstesiologi | Kirurgi eller kirurgiske sygdomme |
| Deutschland | Anästhesiologie | Chirurgie |
| Eesti | Anestesioloogia | Üldkirurgia |
| Ελλάς | Αναισθησιολογία | Χειρουργική |
| España | Anestesiología y Reanimación | Cirugía general y del aparato digestivo |
| France | Anesthésiologie-Réanimation chirurgicale | Chirurgie générale |
| Ireland | Anaesthesia | General surgery |
| Italia | Anestesia e rianimazione | Chirurgia generale |
| Κύπρος | Αναισθη σιολογία | Γενική Χαρουργική |
| Latvija | Anestezioloģija un reanimatoloģija | Ķirurģija |
| Lietuva | Anesteziologija ir reanimatologija | Chirurgija |
| Luxembourg | Anesthésie-réanimation | Chirurgie générale |
| Magyarország | Aneszteziológia és intenzív terápia | Sebészet |
| Malta | Anesteżija u Kura Intensiva | Kirurġija Ġenerali |
| Nederland | Anesthesiologie | Heelkunde |
| Österreich | Anästhesiologie und Intensivmedizin | Chirurgie |
| Polska | Anestezjologia i intensywna terapia | Chirurgia ogólna |
| Portugal | Anestesiologia | Cirurgia geral |
| Slovenija | Anesteziologija, reanimatologija in perioperativna intenzivna medicina | Splošna kirurgija |
| Slovensko | Anestéziológia a intenzívna medicína | Chirurgia |
| Suomi/Finland | Anestesiologia ja tehohoito/Anestesiologi och intensivvård | Yleiskirurgia/Allmän kirurgi |
| Sverige | Anestesi och intensivvård | Kirurgi |
| United Kingdom | Anaesthetics | General surgery |

Anestesi och intensivvård

Utbildningens minimilängd: 3 år

Kirurgi

Utbildningens minimilängd: 5 år

Land

Benämning

Benämning

Belgique/België/Belgien

Anesthésie-réanimation/Anesthesie reanimatie

Chirurgie/Heelkunde

Česká republika

Anesteziologie a resuscitace

Chirurgie

Danmark

Anæstesiologi

Kirurgi eller kirurgiske sygdomme

Deutschland

Anästhesiologie

Chirurgie

Eesti

Anestesioloogia

Üldkirurgia

Ελλάς

Αναισθησιολογία

Χειρουργική

España

Anestesiología y Reanimación

Cirugía general y del aparato digestivo

France

Anesthésiologie-Réanimation chirurgicale

Chirurgie générale

Ireland

Anaesthesia

General surgery

Italia

Anestesia e rianimazione

Chirurgia generale

Κύπρος

Αναισθη σιολογία

Γενική Χαρουργική

Latvija

Anestezioloģija un reanimatoloģija

Ķirurģija

Lietuva

Anesteziologija ir reanimatologija

Chirurgija

Luxembourg

Anesthésie-réanimation

Chirurgie générale

Magyarország

Aneszteziológia és intenzív terápia

Sebészet

Malta

Anesteżija u Kura Intensiva

Kirurġija Ġenerali

Nederland

Anesthesiologie

Heelkunde

Österreich

Anästhesiologie und Intensivmedizin

Chirurgie

Polska

Anestezjologia i intensywna terapia

Chirurgia ogólna

Portugal

Anestesiologia

Cirurgia geral

Slovenija

Anesteziologija, reanimatologija in perioperativna intenzivna medicina

Splošna kirurgija

Slovensko

Anestéziológia a intenzívna medicína

Chirurgia

Suomi/Finland

Anestesiologia ja tehohoito/Anestesiologi och intensivvård

Yleiskirurgia/Allmän kirurgi

Sverige

Anestesi och intensivvård

Kirurgi

United Kingdom

Anaesthetics

General surgery

| | Neurokirurgi
  Utbildningens minimilängd: 5 år | Gynekologi och obstetrik
  Utbildningens minimilängd: 4 år |
| --- | --- | --- |
| Land | Benämning | Benämning |
| Belgique/België/Belgien | Neurochirurgie | Gynécologie – obstétrique/Gynaecologie en verloskunde |
| Česká republika | Neurochirurgie | Gynekologie a porodnictví |
| Danmark | Neurokirurgi eller kirurgiske nervesygdomme | Gynækologi og obstetrik eller kvindesygdomme og fødselshjælp |
| Deutschland | Neurochirurgie | Frauenheilkunde und Geburtshilfe |
| Eesti | Neurokirurgia | Sünnitusabi ja günekoloogia |
| Ελλάς | Νευροχαρουργική | Μαιευτική – Γυναικολογία |
| España | Neurocirugía | Obstetricia y ginecología |
| France | Neurochirurgie | Gynécologie – obstétrique |
| Ireland | Neurosurgery | Obstetrics and gynaecology |
| Italia | Neurochirurgia | Ginecologia e ostetricia |
| Κύπρος | Νευροχειρουργική | Μαιευτική – Γυναικολογία |
| Latvija | Neiroķirurģija | Ginekoloģija un dzemdniecība |
| Lietuva | Neurochirurgija | Akušerija ir ginekologija |
| Luxembourg | Neurochirurgie | Gynécologie – obstétrique |
| Magyarország | Idegsebészet | Szülészet-nőgyógyászat |
| Malta | Newrokirurġija | Ostetriċja u Ġinekoloġija |
| Nederland | Neurochirurgie | Verloskunde en gynaecologie |
| Österreich | Neurochirurgie | Frauenheilkunde und Geburtshilfe |
| Polska | Neurochirurgia | Położnictwo i ginekologia |
| Portugal | Neurocirurgia | Ginecologia e obstetricia |
| Slovenija | Nevrokirurgija | Ginekologija in porodništvo |
| Slovensko | Neurochirurgia | Gynekológia a pôrodníctvo |
| Suomi/Finland | Neurokirurgia/Neurokirurgi | Naistentaudit ja synnytykset/Kvinnosjukdomar och förlossningar |
| Sverige | Neurokirurgi | Obstetrik och gynekologi |
| United Kingdom | Neurosurgery | Obstetrics and gynaecology |

Neurokirurgi

Utbildningens minimilängd: 5 år

Gynekologi och obstetrik

Utbildningens minimilängd: 4 år

Land

Benämning

Benämning

Belgique/België/Belgien

Neurochirurgie

Gynécologie – obstétrique/Gynaecologie en verloskunde

Česká republika

Neurochirurgie

Gynekologie a porodnictví

Danmark

Neurokirurgi eller kirurgiske nervesygdomme

Gynækologi og obstetrik eller kvindesygdomme og fødselshjælp

Deutschland

Neurochirurgie

Frauenheilkunde und Geburtshilfe

Eesti

Neurokirurgia

Sünnitusabi ja günekoloogia

Ελλάς

Νευροχαρουργική

Μαιευτική – Γυναικολογία

España

Neurocirugía

Obstetricia y ginecología

France

Neurochirurgie

Gynécologie – obstétrique

Ireland

Neurosurgery

Obstetrics and gynaecology

Italia

Neurochirurgia

Ginecologia e ostetricia

Κύπρος

Νευροχειρουργική

Μαιευτική – Γυναικολογία

Latvija

Neiroķirurģija

Ginekoloģija un dzemdniecība

Lietuva

Neurochirurgija

Akušerija ir ginekologija

Luxembourg

Neurochirurgie

Gynécologie – obstétrique

Magyarország

Idegsebészet

Szülészet-nőgyógyászat

Malta

Newrokirurġija

Ostetriċja u Ġinekoloġija

Nederland

Neurochirurgie

Verloskunde en gynaecologie

Österreich

Neurochirurgie

Frauenheilkunde und Geburtshilfe

Polska

Neurochirurgia

Położnictwo i ginekologia

Portugal

Neurocirurgia

Ginecologia e obstetricia

Slovenija

Nevrokirurgija

Ginekologija in porodništvo

Slovensko

Neurochirurgia

Gynekológia a pôrodníctvo

Suomi/Finland

Neurokirurgia/Neurokirurgi

Naistentaudit ja synnytykset/Kvinnosjukdomar och förlossningar

Sverige

Neurokirurgi

Obstetrik och gynekologi

United Kingdom

Neurosurgery

Obstetrics and gynaecology

| | Internmedecin
  Utbildningens minimilängd: 5 år | Ögonsjukdomar (oftalmologi)
  Utbildningens minimilängd: 3 år |
| --- | --- | --- |
| Land | Benämning | Benämning |
| Belgique/België/Belgien | Médecine interne/Inwendige geneeskunde | Ophtalmologie/Oftalmologie |
| Česká republika | Vnitřní lékařství | Oftalmologie |
| Danmark | Intern medicin | Oftalmologi eller øjensygdomme |
| Deutschland | Innere Medizin | Augenheilkunde |
| Eesti | Sisehaigused | Oftalmoloogia |
| Ελλάς | Παθολογία | Οφθαλμολογία |
| España | Medicina interna | Oftalmología |
| France | Médecine interne | Ophtalmologie |
| Ireland | General medicine | Ophthalmic surgery |
| Italia | Medicina interna | Oftalmologia |
| Κύπρος | Παθολογία | Οφθαλμολογία |
| Latvija | Internā medicrna | Oftalmoloģija |
| Lietuva | Vidaus ligos | Oftalmologija |
| Luxembourg | Médecine interne | Ophtalmologie |
| Magyarország | Belgyógyászat | Szemészet |
| Malta | Mediėina Interna | Oftalmoloġija |
| Nederland | Interne geneeskunde | Oogheelkunde |
| Österreich | Innere Medizin | Augenheilkunde und Optometrie |
| Polska | Choroby wewnçtrzne | Okulistyka |
| Portugal | Medicina interna | Oftalmologia |
| Slovenija | Interna medicina | Oftalmologija |
| Slovensko | Vnútorné lekárstvo | Oftalmológia |
| Suomi/Finland | Sisätaudit/Inre medicin | Silmätaudit/Ögonsjukdomar |
| Sverige | Internmedicine | Ögonsjukdomar (oftalmologi) |
| United Kingdom | General (internal) medicine | Ophthalmology |

Internmedecin

Utbildningens minimilängd: 5 år

Ögonsjukdomar (oftalmologi)

Utbildningens minimilängd: 3 år

Land

Benämning

Benämning

Belgique/België/Belgien

Médecine interne/Inwendige geneeskunde

Ophtalmologie/Oftalmologie

Česká republika

Vnitřní lékařství

Oftalmologie

Danmark

Intern medicin

Oftalmologi eller øjensygdomme

Deutschland

Innere Medizin

Augenheilkunde

Eesti

Sisehaigused

Oftalmoloogia

Ελλάς

Παθολογία

Οφθαλμολογία

España

Medicina interna

Oftalmología

France

Médecine interne

Ophtalmologie

Ireland

General medicine

Ophthalmic surgery

Italia

Medicina interna

Oftalmologia

Κύπρος

Παθολογία

Οφθαλμολογία

Latvija

Internā medicrna

Oftalmoloģija

Lietuva

Vidaus ligos

Oftalmologija

Luxembourg

Médecine interne

Ophtalmologie

Magyarország

Belgyógyászat

Szemészet

Malta

Mediėina Interna

Oftalmoloġija

Nederland

Interne geneeskunde

Oogheelkunde

Österreich

Innere Medizin

Augenheilkunde und Optometrie

Polska

Choroby wewnçtrzne

Okulistyka

Portugal

Medicina interna

Oftalmologia

Slovenija

Interna medicina

Oftalmologija

Slovensko

Vnútorné lekárstvo

Oftalmológia

Suomi/Finland

Sisätaudit/Inre medicin

Silmätaudit/Ögonsjukdomar

Sverige

Internmedicine

Ögonsjukdomar (oftalmologi)

United Kingdom

General (internal) medicine

Ophthalmology

| | Öron-, näs- och halssjukdomar
  Utbildningens minimilängd: 3 år | Barn- och ungdomsmedicin
  Utbildningens minimilängd: 4 år |
| --- | --- | --- |
| Land | Benämning | Benämning |
| Belgique/België/Belgien | Oto-rhino-laryngologie/Otorhinolaryngologie | Pédiatrie/Pediatrie |
| Česká republika | Otorinolaryngologie | Dětské lékařství |
| Danmark | Oto-rhino-laryngologi eller øre-næse-halssygdomme | Pædiatri eller sygdomme hos børn |
| Deutschland | Hals-Nasen-Ohrenheilkunde | Kinderheilkunde |
| Eesti | Otorinolarüngoloogia | Pediaatria |
| Ελλάς | Ωτορινολαρυγγολογία | Παιδιατρική |
| España | Otorrinolaringología | Pediatría y sus áreas especificas |
| France | Oto-rhino-laryngologie | Pédiatrie |
| Ireland | Otolaryngology | Paediatrics |
| Italia | Otorinolaringoiatria | Pediatria |
| Κύπρος | Ωτορινολαρυγγολογία | Παιδιατρική |
| Latvija | Otolaringoloģija | Pediatrija |
| Lietuva | Otorinolaringologija | Vaikų ligos |
| Luxembourg | Oto-rhino-laryngologie | Pédiatrie |
| Magyarország | Fül-orr-gégegyógyászat | Csecsemő- és gyermekgyógyászat |
| Malta | Otolaringoloġija | Pedjatrija |
| Nederland | Keel-, neus- en oorheelkunde | Kindergeneeskunde |
| Österreich | Hals-, Nasen-und Ohrenkrankheiten | Kinder- und Jugendheilkunde |
| Polska | Otorynolaryngologia | Pediatria |
| Portugal | Otorrinolaringologia | Pediatria |
| Slovenija | Otorinolaringologija | Pediatrija |
| Slovensko | Otorinolaryngológia | Pediatria |
| Suomi/Finland | Korva-, nenä- ja kurkkutaudit/Öron-, näs- och halssjukdomar | Lastentaudit/Barnsjukdomar |
| Sverige | Öron-, näs- och halssjukdomar (oto-rhino-laryngologi) | Barn- och ungdomsmedicin |
| United Kingdom | Otolaryngology | Paediatrics |

Öron-, näs- och halssjukdomar

Utbildningens minimilängd: 3 år

Barn- och ungdomsmedicin

Utbildningens minimilängd: 4 år

Land

Benämning

Benämning

Belgique/België/Belgien

Oto-rhino-laryngologie/Otorhinolaryngologie

Pédiatrie/Pediatrie

Česká republika

Otorinolaryngologie

Dětské lékařství

Danmark

Oto-rhino-laryngologi eller øre-næse-halssygdomme

Pædiatri eller sygdomme hos børn

Deutschland

Hals-Nasen-Ohrenheilkunde

Kinderheilkunde

Eesti

Otorinolarüngoloogia

Pediaatria

Ελλάς

Ωτορινολαρυγγολογία

Παιδιατρική

España

Otorrinolaringología

Pediatría y sus áreas especificas

France

Oto-rhino-laryngologie

Pédiatrie

Ireland

Otolaryngology

Paediatrics

Italia

Otorinolaringoiatria

Pediatria

Κύπρος

Ωτορινολαρυγγολογία

Παιδιατρική

Latvija

Otolaringoloģija

Pediatrija

Lietuva

Otorinolaringologija

Vaikų ligos

Luxembourg

Oto-rhino-laryngologie

Pédiatrie

Magyarország

Fül-orr-gégegyógyászat

Csecsemő- és gyermekgyógyászat

Malta

Otolaringoloġija

Pedjatrija

Nederland

Keel-, neus- en oorheelkunde

Kindergeneeskunde

Österreich

Hals-, Nasen-und Ohrenkrankheiten

Kinder- und Jugendheilkunde

Polska

Otorynolaryngologia

Pediatria

Portugal

Otorrinolaringologia

Pediatria

Slovenija

Otorinolaringologija

Pediatrija

Slovensko

Otorinolaryngológia

Pediatria

Suomi/Finland

Korva-, nenä- ja kurkkutaudit/Öron-, näs- och halssjukdomar

Lastentaudit/Barnsjukdomar

Sverige

Öron-, näs- och halssjukdomar (oto-rhino-laryngologi)

Barn- och ungdomsmedicin

United Kingdom

Otolaryngology

Paediatrics

| | Lungsjukdomar (pneumologi)
  Utbildningens minimilängd: 4 år | Urologi
  Utbildningens minimilängd: 5 år |
| --- | --- | --- |
| Land | Benämning | Benämning |
| Belgique/België/Belgien | Pneumologie | Urologie |
| Česká republika | Tuberkulóza a respirační nemoci | Urologie |
| Danmark | Medicinske lungesygdomme | Urologi eller urinvejenes kirurgiske sygdomme |
| Deutschland | Pneumologie | Urologie |
| Eesti | Pulmonoloogia | Uroloogia |
| Ελλάς | Φυματιολογία – Πνευμονολογία | Ουρολογία |
| España | Neumología | Urología |
| France | Pneumologie | Urologie |
| Ireland | Respiratory medicine | Urology |
| Italia | Malattie dell'apparato respiratorio | Urologia |
| Κύπρος | Πνευμονολογία – Φυματιολογία | Ουρολογία |
| Latvija | Ftiziopneimonoloģija | Uroloģija |
| Lietuva | Pulmonologija | Urologija |
| Luxembourg | Pneumologie | Urologie |
| Magyarország | Tüdőgyógyászat | Urológia |
| Malta | Mediċina Respiratorja | Uroloġija |
| Nederland | Longziekten en tuberculose | Urologie |
| Österreich | Lungenkrankheiten | Urologie |
| Polska | Choroby płuc | Urologia |
| Portugal | Pneumologia | Urologia |
| Slovenija | Pnevmologija | Urologija |
| Slovensko | Pneumológia a ftizeológia | Urológia |
| Suomi/Finland | Keuhkosairaudet ja allergologia/Lungsjukdomar och allergologi | Urologia/Urologi |
| Sverige | Lungsjukdomar (pneumologi) | Urologi |
| United Kingdom | Respiratory medicine | Urology |

Lungsjukdomar (pneumologi)

Utbildningens minimilängd: 4 år

Urologi

Utbildningens minimilängd: 5 år

Land

Benämning

Benämning

Belgique/België/Belgien

Pneumologie

Urologie

Česká republika

Tuberkulóza a respirační nemoci

Urologie

Danmark

Medicinske lungesygdomme

Urologi eller urinvejenes kirurgiske sygdomme

Deutschland

Pneumologie

Urologie

Eesti

Pulmonoloogia

Uroloogia

Ελλάς

Φυματιολογία – Πνευμονολογία

Ουρολογία

España

Neumología

Urología

France

Pneumologie

Urologie

Ireland

Respiratory medicine

Urology

Italia

Malattie dell'apparato respiratorio

Urologia

Κύπρος

Πνευμονολογία – Φυματιολογία

Ουρολογία

Latvija

Ftiziopneimonoloģija

Uroloģija

Lietuva

Pulmonologija

Urologija

Luxembourg

Pneumologie

Urologie

Magyarország

Tüdőgyógyászat

Urológia

Malta

Mediċina Respiratorja

Uroloġija

Nederland

Longziekten en tuberculose

Urologie

Österreich

Lungenkrankheiten

Urologie

Polska

Choroby płuc

Urologia

Portugal

Pneumologia

Urologia

Slovenija

Pnevmologija

Urologija

Slovensko

Pneumológia a ftizeológia

Urológia

Suomi/Finland

Keuhkosairaudet ja allergologia/Lungsjukdomar och allergologi

Urologia/Urologi

Sverige

Lungsjukdomar (pneumologi)

Urologi

United Kingdom

Respiratory medicine

Urology

| | Ortopedi
  Utbildningens minimilängd: 5 år | Klinisk patologi
  Utbildningens minimilängd: 4 år |
| --- | --- | --- |
| Land | Benämning | Benämning |
| Belgique/België/Belgien | Chirurgie orthopédique/Orthopedische heelkunde | Anatomie pathologique/Pathologische anatomie |
| Česká republika | Ortopedie | Patologická anatomie |
| Danmark | Ortopædisk kirurgi | Patologisk anatomi eller vævs- og celleundersøgelser |
| Deutschland | Orthopädie | Pathologie |
| Eesti | Ortopeedia | Patoloogia |
| Ελλάς | Ορθοπεδική | Παθολογική Ανατομική |
| España | Traumatología y cirugía ortopédica | Anatomía patológica |
| France | Chirurgie orthopédique et traumatologie | Anatomie et cytologie pathologiques |
| Ireland | Trauma and orthopaedic surgery | Morbid anatomy and histopathology |
| Italia | Ortopedia e traumatologia | Anatomia patologica |
| Κύπρος | Ορθοπεδική | Παθολογοανατομία – Ιστολογία |
| Latvija | Traumatoloģija un ortopēdija | Patoloģija |
| Lietuva | Ortopedija ir traumatologija | Patologija |
| Luxembourg | Orthopédie | Anatomie pathologique |
| Magyarország | Ortopédia | Patológia |
| Malta | Kirurġija Ortopedika | Istopatoloġija |
| Nederland | Orthopedie | Pathologie |
| Österreich | Orthopädie und Orthopädische Chirurgie | Pathologie |
| Polska | Ortopedia i traumatologia narządu ruchu | Patomorfologia |
| Portugal | Ortopedia | Anatomia patológica |
| Slovenija | Ortopedska kirurgija | Anatomska patologija in citopatologija |
| Slovensko | Ortopédia | Patologická anatómia |
| Suomi/Finland | Ortopedia ja traumatologia/Ortopedi och traumatologi | Patologia/Patologi |
| Sverige | Ortopedi | Klinisk patologi |
| United Kingdom | Trauma and orthopaedic surgery | Histopathology |

Ortopedi

Utbildningens minimilängd: 5 år

Klinisk patologi

Utbildningens minimilängd: 4 år

Land

Benämning

Benämning

Belgique/België/Belgien

Chirurgie orthopédique/Orthopedische heelkunde

Anatomie pathologique/Pathologische anatomie

Česká republika

Ortopedie

Patologická anatomie

Danmark

Ortopædisk kirurgi

Patologisk anatomi eller vævs- og celleundersøgelser

Deutschland

Orthopädie

Pathologie

Eesti

Ortopeedia

Patoloogia

Ελλάς

Ορθοπεδική

Παθολογική Ανατομική

España

Traumatología y cirugía ortopédica

Anatomía patológica

France

Chirurgie orthopédique et traumatologie

Anatomie et cytologie pathologiques

Ireland

Trauma and orthopaedic surgery

Morbid anatomy and histopathology

Italia

Ortopedia e traumatologia

Anatomia patologica

Κύπρος

Ορθοπεδική

Παθολογοανατομία – Ιστολογία

Latvija

Traumatoloģija un ortopēdija

Patoloģija

Lietuva

Ortopedija ir traumatologija

Patologija

Luxembourg

Orthopédie

Anatomie pathologique

Magyarország

Ortopédia

Patológia

Malta

Kirurġija Ortopedika

Istopatoloġija

Nederland

Orthopedie

Pathologie

Österreich

Orthopädie und Orthopädische Chirurgie

Pathologie

Polska

Ortopedia i traumatologia narządu ruchu

Patomorfologia

Portugal

Ortopedia

Anatomia patológica

Slovenija

Ortopedska kirurgija

Anatomska patologija in citopatologija

Slovensko

Ortopédia

Patologická anatómia

Suomi/Finland

Ortopedia ja traumatologia/Ortopedi och traumatologi

Patologia/Patologi

Sverige

Ortopedi

Klinisk patologi

United Kingdom

Trauma and orthopaedic surgery

Histopathology

| | Neurologi
  Utbildningens minimilängd: 4 år | Psykiatri
  Utbildningens minimilängd: 4 år |
| --- | --- | --- |
| Land | Benämning | Benämning |
| Belgique/België/Belgien | Neurologie | Psychiatrie |
| Česká republika | Neurologie | Psychiatrie |
| Danmark | Neurologi eller medicinske nervesygdomme | Psykiatri |
| Deutschland | Neurologie | Psychiatrie und Psychotherapie |
| Eesti | Neuroloogia | Psühhiaatria |
| Ελλάς | Νευρολογία | Ψυχιατρική |
| España | Neurología | Psiquiatría |
| France | Neurologie | Psychiatrie |
| Ireland | Neurology | Psychiatry |
| Italia | Neurologia | Psichiatria |
| Κύπρος | Νευρολογία | Ψυχιατρική |
| Latvija | Neiroloģija | Psihiatrija |
| Lietuva | Neurologija | Psichiatrija |
| Luxembourg | Neurologie | Psychiatrie |
| Magyarország | Neurológia | Pszichiátria |
| Malta | Newroloġija | Psikjatrija |
| Nederland | Neurologie | Psychiatrie |
| Österreich | Neurologie | Psychiatrie |
| Polska | Neurologia | Psychiatria |
| Portugal | Neurologia | Psiquiatria |
| Slovenija | Nevrologija | Psihiatrija |
| Slovensko | Neurológia | Psychiatria |
| Suomi/Finland | Neurologia/Neurologi | Psykiatria/Psykiatri |
| Sverige | Neurologi | Psykiatri |
| United Kingdom | Neurology | General psychiatry |

Neurologi

Utbildningens minimilängd: 4 år

Psykiatri

Utbildningens minimilängd: 4 år

Land

Benämning

Benämning

Belgique/België/Belgien

Neurologie

Psychiatrie

Česká republika

Neurologie

Psychiatrie

Danmark

Neurologi eller medicinske nervesygdomme

Psykiatri

Deutschland

Neurologie

Psychiatrie und Psychotherapie

Eesti

Neuroloogia

Psühhiaatria

Ελλάς

Νευρολογία

Ψυχιατρική

España

Neurología

Psiquiatría

France

Neurologie

Psychiatrie

Ireland

Neurology

Psychiatry

Italia

Neurologia

Psichiatria

Κύπρος

Νευρολογία

Ψυχιατρική

Latvija

Neiroloģija

Psihiatrija

Lietuva

Neurologija

Psichiatrija

Luxembourg

Neurologie

Psychiatrie

Magyarország

Neurológia

Pszichiátria

Malta

Newroloġija

Psikjatrija

Nederland

Neurologie

Psychiatrie

Österreich

Neurologie

Psychiatrie

Polska

Neurologia

Psychiatria

Portugal

Neurologia

Psiquiatria

Slovenija

Nevrologija

Psihiatrija

Slovensko

Neurológia

Psychiatria

Suomi/Finland

Neurologia/Neurologi

Psykiatria/Psykiatri

Sverige

Neurologi

Psykiatri

United Kingdom

Neurology

General psychiatry

| | Medicinsk radiologi
  Utbildningens minimilängd: 4 år | Onkologi
  Utbildningens minimilängd: 4 år |
| --- | --- | --- |
| Land | Benämning | Benämning |
| Belgique/België/Belgien | Radiodiagnostic/Röntgendiagnose | Radiothérapie-oncologie/Radiotherapie-oncologie |
| Česká republika | Radiologie a zobrazovací metody | Radiační onkologie |
| Danmark | Diagnostisk radiologi eller røntgenundersøgelse | Onkologi |
| Deutschland | Diagnostische Radiologie | Strahlentherapie |
| Eesti | Radioloogia | Onkoloogia |
| Ελλάς | Ακτινοδιαγνωστική | Ακτινοθεραπευτική – Ογκολογία |
| España | Radiodiagnóstico | Oncología radioterápica |
| France | Radiodiagnostic et imagerie médicale | Oncologie radiothérapique |
| Ireland | Diagnostic radiology | Radiation oncology |
| Italia | Radiodiagnostica | Radioterapia |
| Κύπρος | Ακτινολογία | Ακτινοθεραπευτική |
| Latvija | Diagnostiskā radioloģija | Terapeitiskā radioloģija |
| Lietuva | Radiologija | Onkologija ir radioterapija |
| Luxembourg | Radiodiagnostic | Radiothérapie |
| Magyarország | Radiológia | Sugárterápia |
| Malta | Radjoloġija | Onkoloġija u Radjoterapija |
| Nederland | Radiologie | Radiotherapie |
| Österreich | Medizinische Radiologie-Diagnostik | Strahlentherapie — Radioonkologie |
| Polska | Radiologia i diagnostyka obrazowa | Radioterapia onkologiczna |
| Portugal | Radiodiagnóstico | Radioterapia |
| Slovenija | Radiologija | Radioterapija in onkologija |
| Slovensko | Rádiológia | Radiačná onkológia |
| Suomi/Finland | Radiologia/Radiologi | Syöpätaudit/Cancersjukdomar |
| Sverige | Medicinsk radiologi | Tumörsjukdomar (allmän onkologi) |
| United Kingdom | Clinical radiology | Clinical oncology |

Medicinsk radiologi

Utbildningens minimilängd: 4 år

Onkologi

Utbildningens minimilängd: 4 år

Land

Benämning

Benämning

Belgique/België/Belgien

Radiodiagnostic/Röntgendiagnose

Radiothérapie-oncologie/Radiotherapie-oncologie

Česká republika

Radiologie a zobrazovací metody

Radiační onkologie

Danmark

Diagnostisk radiologi eller røntgenundersøgelse

Onkologi

Deutschland

Diagnostische Radiologie

Strahlentherapie

Eesti

Radioloogia

Onkoloogia

Ελλάς

Ακτινοδιαγνωστική

Ακτινοθεραπευτική – Ογκολογία

España

Radiodiagnóstico

Oncología radioterápica

France

Radiodiagnostic et imagerie médicale

Oncologie radiothérapique

Ireland

Diagnostic radiology

Radiation oncology

Italia

Radiodiagnostica

Radioterapia

Κύπρος

Ακτινολογία

Ακτινοθεραπευτική

Latvija

Diagnostiskā radioloģija

Terapeitiskā radioloģija

Lietuva

Radiologija

Onkologija ir radioterapija

Luxembourg

Radiodiagnostic

Radiothérapie

Magyarország

Radiológia

Sugárterápia

Malta

Radjoloġija

Onkoloġija u Radjoterapija

Nederland

Radiologie

Radiotherapie

Österreich

Medizinische Radiologie-Diagnostik

Strahlentherapie — Radioonkologie

Polska

Radiologia i diagnostyka obrazowa

Radioterapia onkologiczna

Portugal

Radiodiagnóstico

Radioterapia

Slovenija

Radiologija

Radioterapija in onkologija

Slovensko

Rádiológia

Radiačná onkológia

Suomi/Finland

Radiologia/Radiologi

Syöpätaudit/Cancersjukdomar

Sverige

Medicinsk radiologi

Tumörsjukdomar (allmän onkologi)

United Kingdom

Clinical radiology

Clinical oncology

| | Plastikkirurgi
  Utbildningens minimilängd: 5 år | Klinisk biologi
  Utbildningens minimilängd: 4 år |
| --- | --- | --- |
| Land | Benämning | Benämning |
| Belgique/België/Belgien | Biologie cliniqueChirurgie plastique, reconstructrice et esthétique/Plastische, reconstructieve en esthetische heelkunde | Biologie clinique/Klinische biologie |
| Česká republika | Plastická chirurgie | |
| Danmark | Plastikkirurgi | |
| Deutschland | Plastische Chirurgie | |
| Eesti | Plastika- ja rekonstruktiivkirurgia | Laborimeditsiin |
| Ελλάς | Πλαστική Χειρουργική | |
| España | Cirugía plástica y reparadora | Análisis clínicos |
| France | Chirurgie plastique, reconstructrice et esthétique | Biologie médicale |
| Ireland | Plastic, reconstructive and aesthetic surgery | |
| Italia | Chirurgia plastica e ricostruttiva | Patologia clinica |
| Κύπρος | Πλαστική Χειρουργική | |
| Latvija | Plastiskā ķirurģija | |
| Lietuva | Plastinė ir rekonstrukcinė chirurgija | Laboratorinė medicina |
| Luxembourg | Chirurgie plastique | Biologie clinique |
| Magyarország | Plasztikai (égési) sebészet | Orvosi laboratóriumi diagnosztika |
| Malta | Kirurġija Plastika | |
| Nederland | Plastische chirurgie | |
| Österreich | Plastische Chirurgie | Medizinische Biologie |
| Polska | Chirurgia plastyczna | Diagnostyka laboratoryjna |
| Portugal | Cirurgia plástica e reconstrutiva | Patologia clínica |
| Slovenija | Plastična, rekonstrukcijska in estetska kirurgija | |
| Slovensko | Plastická chirurgia | |
| Suomi/Finland | Plastiikkakirurgia/Plastikkirurgi | |
| Sverige | Plastikkirurgi | |
| United Kingdom | Plastic surgery | |

Plastikkirurgi

Utbildningens minimilängd: 5 år

Klinisk biologi

Utbildningens minimilängd: 4 år

Land

Benämning

Benämning

Belgique/België/Belgien

Biologie cliniqueChirurgie plastique, reconstructrice et esthétique/Plastische, reconstructieve en esthetische heelkunde

Biologie clinique/Klinische biologie

Česká republika

Plastická chirurgie

Danmark

Plastikkirurgi

Deutschland

Plastische Chirurgie

Eesti

Plastika- ja rekonstruktiivkirurgia

Laborimeditsiin

Ελλάς

Πλαστική Χειρουργική

España

Cirugía plástica y reparadora

Análisis clínicos

France

Chirurgie plastique, reconstructrice et esthétique

Biologie médicale

Ireland

Plastic, reconstructive and aesthetic surgery

Italia

Chirurgia plastica e ricostruttiva

Patologia clinica

Κύπρος

Πλαστική Χειρουργική

Latvija

Plastiskā ķirurģija

Lietuva

Plastinė ir rekonstrukcinė chirurgija

Laboratorinė medicina

Luxembourg

Chirurgie plastique

Biologie clinique

Magyarország

Plasztikai (égési) sebészet

Orvosi laboratóriumi diagnosztika

Malta

Kirurġija Plastika

Nederland

Plastische chirurgie

Österreich

Plastische Chirurgie

Medizinische Biologie

Polska

Chirurgia plastyczna

Diagnostyka laboratoryjna

Portugal

Cirurgia plástica e reconstrutiva

Patologia clínica

Slovenija

Plastična, rekonstrukcijska in estetska kirurgija

Slovensko

Plastická chirurgia

Suomi/Finland

Plastiikkakirurgia/Plastikkirurgi

Sverige

Plastikkirurgi

United Kingdom

Plastic surgery

| | Klinisk bakteriologi
  Utbildningens minimilängd: 4 år | Klinisk kemi
  Utbildningens minimilängd: 4 år |
| --- | --- | --- |
| Land | Benämning | Benämning |
| Belgique/België/Belgien | | |
| Česká republika | Lékařská mikrobiologie | Klinická biochemie |
| Danmark | Klinisk mikrobiologi | Klinisk biokemi |
| Deutschland | Mikrobiologie und Infektionsepidemiologie | |
| Eesti | | |
| Ελλάς | 1. | Ιατρική Βιοπαθολογία |

Klinisk bakteriologi

Utbildningens minimilängd: 4 år

Klinisk kemi

Utbildningens minimilängd: 4 år

Land

Benämning

Benämning

Belgique/België/Belgien

Česká republika

Lékařská mikrobiologie

Klinická biochemie

Danmark

Klinisk mikrobiologi

Klinisk biokemi

Deutschland

Mikrobiologie und Infektionsepidemiologie

Eesti

Ελλάς

1.

Ιατρική Βιοπαθολογία

| 2. | Μικροβιολογία |
| --- | --- |

2.

Μικροβιολογία

España

Microbiología y parasitología

Bioquímica clínica

France

Ireland

Microbiology

Chemical pathology

Italia

Microbiologia e virologia

Biochimica clinica

Κύπρος

Μικροβιολογία

Latvija

Mikrobioloģija

Lietuva

Luxembourg

Microbiologie

Chimie biologique

Magyarország

Orvosi mikrobiológia

Malta

Mikrobijoloġija

Patoloġija Kimika

Nederland

Medische microbiologie

Klinische chemie

Österreich

Hygiene und Mikrobiologie

Medizinische und Chemische Labordiagnostik

Polska

Mikrobiologia lekarska

Portugal

Slovenija

Klinična mikrobiologija

Medicinska biokemija

Slovensko

Klinická mikrobiológia

Klinická biochémia

Suomi/Finland

Kliininen mikrobiologia/Klinisk mikrobiologi

Kliininen kemia/Klinisk kemi

Sverige

Klinisk bakteriologi

Klinisk kemi

United Kingdom

Medical microbiology and virology

Chemical pathology

| | Klinisk immunologi
  Utbildningens minimilängd: 4 år | Thoraxkirurgi
  Utbildningens minimilängd: 5 år |
| --- | --- | --- |
| Land | Benämning | Benämning |
| Belgique/België/Belgien | | Chirurgie thoracique/Heelkunde op de thorax (1) |
| Česká republika | Alergologie a klinická imunologie | Kardiochirurgie |
| Danmark | Klinisk immunologi | Thoraxkirurgi eller brysthulens kirurgiske sygdomme |
| Deutschland | | Herzchirurgie |
| Eesti | | Torakaalkirurgia |
| Ελλάς | | Χειρουργική Θώρακος |
| España | Immunología | Cirugía torácica |
| France | | Chirurgie thoracique et cardiovasculaire |
| Ireland | Immunology (clinical and laboratory) | Thoracic surgery |
| Italia | | Chirurgia toracica; Cardiochirurgia |
| Κύπρος | Ανοσολογία | Χειρουργική Θώρακος |
| Latvija | Imunoloģija | Torakālā ķirurģija |
| Lietuva | | Krūtinės chirurgija |
| Luxembourg | | Chirurgie thoracique |
| Magyarország | Allergológia és klinikai immunológia | Mellkassebészet |
| Malta | Immunoloġija | Kirurġija Kardjo-Toraćika |
| Nederland | | Cardio-thoracale chirurgie |
| Österreich | Immunologie | |
| Polska | Immunologia kliniczna | Chirurgia klatki piersiowej |
| Portugal | | Cirurgia cardiotorácica |
| Slovenija | | Torakalna kirurgija |
| Slovensko | Klinická imunológia a alergológia | Hrudníková chirurgia |
| Suomi/Finland | | Sydän-ja rintaelinkirurgia/Hjärt- och thoraxkirurgi |
| Sverige | Klinisk immunologi | Thoraxkirurgi |
| United Kingdom | Immunology | Cardio-thoracic surgery |

Klinisk immunologi

Utbildningens minimilängd: 4 år

Thoraxkirurgi

Utbildningens minimilängd: 5 år

Land

Benämning

Benämning

Belgique/België/Belgien

Chirurgie thoracique/Heelkunde op de thorax (1)

Česká republika

Alergologie a klinická imunologie

Kardiochirurgie

Danmark

Klinisk immunologi

Thoraxkirurgi eller brysthulens kirurgiske sygdomme

Deutschland

Herzchirurgie

Eesti

Torakaalkirurgia

Ελλάς

Χειρουργική Θώρακος

España

Immunología

Cirugía torácica

France

Chirurgie thoracique et cardiovasculaire

Ireland

Immunology (clinical and laboratory)

Thoracic surgery

Italia

Chirurgia toracica; Cardiochirurgia

Κύπρος

Ανοσολογία

Χειρουργική Θώρακος

Latvija

Imunoloģija

Torakālā ķirurģija

Lietuva

Krūtinės chirurgija

Luxembourg

Chirurgie thoracique

Magyarország

Allergológia és klinikai immunológia

Mellkassebészet

Malta

Immunoloġija

Kirurġija Kardjo-Toraćika

Nederland

Cardio-thoracale chirurgie

Österreich

Immunologie

Polska

Immunologia kliniczna

Chirurgia klatki piersiowej

Portugal

Cirurgia cardiotorácica

Slovenija

Torakalna kirurgija

Slovensko

Klinická imunológia a alergológia

Hrudníková chirurgia

Suomi/Finland

Sydän-ja rintaelinkirurgia/Hjärt- och thoraxkirurgi

Sverige

Klinisk immunologi

Thoraxkirurgi

United Kingdom

Immunology

Cardio-thoracic surgery

| | Barn- och ungdomskirurgi
  Utbildningens minimilängd: 5 år | Kärlkirurgi
  Utbildningens minimilängd: 5 år |
| --- | --- | --- |
| Land | Benämning | Benämning |
| Belgique/België/Belgien | | Chirurgie des vaisseaux/Bloedvatenheelkunde (2) |
| Česká republika | Dětská chirurgie | Cévní chirurgie |
| Danmark | | Karkirurgi eller kirurgiske blodkarsygdomme |
| Deutschland | Kinderchirurgie | |
| Eesti | Lastekirurgia | Kardiovaskulaarkirurgia |
| Ελλάς | Χαρουργική Παίδων | Αγγαοχαρουργική |
| España | Cirugía pediátrica | Angiología y cirugía vascular |
| France | Chirurgie infantile | Chirurgie vasculaire |
| Ireland | | Paediatric surgery |
| Italia | Chirurgia pediatrica | Chirurgia vascolare |
| Κύπρος | Χαρουργική Παίδων | Χειρουργική Αγγείων |
| Latvija | Bërnu ķirurģija | Asinsvadu ķirurģija |
| Lietuva | Vaikų chirurgija | Kraujagyslių chirurgija |
| Luxembourg | Chirurgie pédiatrique | Chirurgie vasculaire |
| Magyarország | Gyermeksebészet | Érsebészet |
| Malta | Kirurġija Pedjatrika | Kirurġija Vaskolari |
| Nederland | | |
| Österreich | Kinderchirurgie | |
| Polska | Chirurgia dziecięca | Chirurgia naczyniowa |
| Portugal | Cirurgia pediátrica | Cirurgia vascular |
| Slovenija | | Kardiovaskularna kirurgija |
| Slovensko | Detská chirurgia | Cievna chirurgia |
| Suomi/Finland | Lastenkirurgia/Barnkirurgi | Verisuonikirurgia/Kärlkirurgi |
| Sverige | Barn- och ungdomskirurgi | |
| United Kingdom | Paediatric surgery | |

Barn- och ungdomskirurgi

Utbildningens minimilängd: 5 år

Kärlkirurgi

Utbildningens minimilängd: 5 år

Land

Benämning

Benämning

Belgique/België/Belgien

Chirurgie des vaisseaux/Bloedvatenheelkunde (2)

Česká republika

Dětská chirurgie

Cévní chirurgie

Danmark

Karkirurgi eller kirurgiske blodkarsygdomme

Deutschland

Kinderchirurgie

Eesti

Lastekirurgia

Kardiovaskulaarkirurgia

Ελλάς

Χαρουργική Παίδων

Αγγαοχαρουργική

España

Cirugía pediátrica

Angiología y cirugía vascular

France

Chirurgie infantile

Chirurgie vasculaire

Ireland

Paediatric surgery

Italia

Chirurgia pediatrica

Chirurgia vascolare

Κύπρος

Χαρουργική Παίδων

Χειρουργική Αγγείων

Latvija

Bërnu ķirurģija

Asinsvadu ķirurģija

Lietuva

Vaikų chirurgija

Kraujagyslių chirurgija

Luxembourg

Chirurgie pédiatrique

Chirurgie vasculaire

Magyarország

Gyermeksebészet

Érsebészet

Malta

Kirurġija Pedjatrika

Kirurġija Vaskolari

Nederland

Österreich

Kinderchirurgie

Polska

Chirurgia dziecięca

Chirurgia naczyniowa

Portugal

Cirurgia pediátrica

Cirurgia vascular

Slovenija

Kardiovaskularna kirurgija

Slovensko

Detská chirurgia

Cievna chirurgia

Suomi/Finland

Lastenkirurgia/Barnkirurgi

Verisuonikirurgia/Kärlkirurgi

Sverige

Barn- och ungdomskirurgi

United Kingdom

Paediatric surgery

| | Kardiologi
  Utbildningens minimilängd: 4 år | Medicinsk gastroenterologi och hepatologi
  Utbildningens minimilängd: 4 år |
| --- | --- | --- |
| Land | Benämning | Benämning |
| Belgique/België/Belgien | Cardiologie | Gastro-entérologie/Gastroenterologie |
| Česká republika | Kardiologie | Gastroenterologie |
| Danmark | Kardiologi | Medicinsk gastroenterologi eller medicinske mavetarmsygdomme |
| Deutschland | Kardiologie | |
| Eesti | Kardioloogia | Gastroenteroloogia |
| Ελλάς | Καρδιολογία | Γαστρεντερολογία |
| España | Cardiología | Aparato digestivo |
| France | Pathologie cardio-vasculaire | Gastro-entérologie et hépatologie |
| Ireland | Cardiology | Gastro-enterology |
| Italia | Cardiologia | Gastroenterologia |
| Κύπρος | Καρδιολογία | Γαστρεντερολογία |
| Latvija | Kardioloģija | Gastroenteroloģija |
| Lietuva | Kardiologija | Gastroenterologija |
| Luxembourg | Cardiologie et angiologie | Gastro-enterologie |
| Magyarország | Kardiológia | Gasztroenterológia |
| Malta | Kardjoloġija | Gastroenteroloġija |
| Nederland | Cardiologie | Leer van maag-darm-leverziekten |
| Österreich | | |
| Polska | Kardiologia | Gastrenterologia |
| Portugal | Cardiologia | Gastrenterologia |
| Slovenija | | Gastroenterologija |
| Slovensko | Kardiológia | Gastroenterológia |
| Suomi/Finland | Kardiologia/Kardiologi | Gastroenterologia/Gastroenterologi |
| Sverige | Kardiologi | Medicinsk gastroenterologi och hepatologi |
| United Kingdom | Cardiology | Gastro-enterology |

Kardiologi

Utbildningens minimilängd: 4 år

Medicinsk gastroenterologi och hepatologi

Utbildningens minimilängd: 4 år

Land

Benämning

Benämning

Belgique/België/Belgien

Cardiologie

Gastro-entérologie/Gastroenterologie

Česká republika

Kardiologie

Gastroenterologie

Danmark

Kardiologi

Medicinsk gastroenterologi eller medicinske mavetarmsygdomme

Deutschland

Kardiologie

Eesti

Kardioloogia

Gastroenteroloogia

Ελλάς

Καρδιολογία

Γαστρεντερολογία

España

Cardiología

Aparato digestivo

France

Pathologie cardio-vasculaire

Gastro-entérologie et hépatologie

Ireland

Cardiology

Gastro-enterology

Italia

Cardiologia

Gastroenterologia

Κύπρος

Καρδιολογία

Γαστρεντερολογία

Latvija

Kardioloģija

Gastroenteroloģija

Lietuva

Kardiologija

Gastroenterologija

Luxembourg

Cardiologie et angiologie

Gastro-enterologie

Magyarország

Kardiológia

Gasztroenterológia

Malta

Kardjoloġija

Gastroenteroloġija

Nederland

Cardiologie

Leer van maag-darm-leverziekten

Österreich

Polska

Kardiologia

Gastrenterologia

Portugal

Cardiologia

Gastrenterologia

Slovenija

Gastroenterologija

Slovensko

Kardiológia

Gastroenterológia

Suomi/Finland

Kardiologia/Kardiologi

Gastroenterologia/Gastroenterologi

Sverige

Kardiologi

Medicinsk gastroenterologi och hepatologi

United Kingdom

Cardiology

Gastro-enterology

| | Reumatologi
  Utbildningens minimilängd: 4 år | Hematologi
  Utbildningens minimilängd: 3 år |
| --- | --- | --- |
| Land | Benämning | Benämning |
| Belgique/België/Belgien | Rhumathologie/reumatologie | |
| Česká republika | Revmatologie | Hematologie a transfúzní lékařství |
| Danmark | Reumatologi | Hæmatologi eller blodsygdomme |
| Deutschland | | |
| Eesti | Reumatoloogia | Hematoloogia |
| Ελλάς | Ρευματολογία | Αιματολογία |
| España | Reumatología | Hematología y hemoterapia |
| France | Rhumatologie | |
| Ireland | Rheumatology | Haematology (clinical and laboratory) |
| Italia | Reumatologia | Ematologia |
| Κύπρος | Ρευματολογία | Αιματολογία |
| Latvija | Reimatoloģija | Hematoloģija |
| Lietuva | Reumatologija | Hematologija |
| Luxembourg | Rhumatologie | Hématologie |
| Magyarország | Reumatológia | Hematológia |
| Malta | Rewmatoloġija | Ematoloġija |
| Nederland | Reumatologie | |
| Österreich | | |
| Polska | Reumatologia | Hematologia |
| Portugal | Reumatologia | Imuno-hemoterapia |
| Slovenija | | |
| Slovensko | Reumatológia | Hematológia a transfúziológia |
| Suomi/Finland | Reumatologia/Reumatologi | Kliininen hematologia/Klinisk hematologi |
| Sverige | Reumatologi | Hematologi |
| United Kingdom | Rheumatology | Haematology |

Reumatologi

Utbildningens minimilängd: 4 år

Hematologi

Utbildningens minimilängd: 3 år

Land

Benämning

Benämning

Belgique/België/Belgien

Rhumathologie/reumatologie

Česká republika

Revmatologie

Hematologie a transfúzní lékařství

Danmark

Reumatologi

Hæmatologi eller blodsygdomme

Deutschland

Eesti

Reumatoloogia

Hematoloogia

Ελλάς

Ρευματολογία

Αιματολογία

España

Reumatología

Hematología y hemoterapia

France

Rhumatologie

Ireland

Rheumatology

Haematology (clinical and laboratory)

Italia

Reumatologia

Ematologia

Κύπρος

Ρευματολογία

Αιματολογία

Latvija

Reimatoloģija

Hematoloģija

Lietuva

Reumatologija

Hematologija

Luxembourg

Rhumatologie

Hématologie

Magyarország

Reumatológia

Hematológia

Malta

Rewmatoloġija

Ematoloġija

Nederland

Reumatologie

Österreich

Polska

Reumatologia

Hematologia

Portugal

Reumatologia

Imuno-hemoterapia

Slovenija

Slovensko

Reumatológia

Hematológia a transfúziológia

Suomi/Finland

Reumatologia/Reumatologi

Kliininen hematologia/Klinisk hematologi

Sverige

Reumatologi

Hematologi

United Kingdom

Rheumatology

Haematology

| | Endokrinologi
  Utbildningens minimilängd: 3 år | Rehabiliteringsmedicin
  Utbildningens minimilängd: 3 år |
| --- | --- | --- |
| Land | Benämning | Benämning |
| Belgique/België/Belgien | | Médecine physique et réadaptation/Fysische geneeskunde en revalidatie |
| Česká republika | Endokrinologie | Rehabilitační a fyzikální medicína |
| Danmark | Medicinsk endokrinologi eller medicinske hormonsyg-domme | |
| Deutschland | | Physikalische und Rehabilitative Medizin |
| Eesti | Endokrinoloogia | Taastusravi ja füsiaatria |
| Ελλάς | Ενδοκρινολογία | Φυσική Ιατρική και Αποκατάσταση |
| España | Endocrinología y nutrición | Rehabilitación |
| France | Endocrinologie, maladies métaboliques | Rééducation et réadaptation fonctionnelles |
| Ireland | Endocrinology and diabetes mellitus | |
| Italia | Endocrinologia e malattie del ricambio | Medicina fisica e riabilitazione |
| Κύπρος | Ενδοκρινολογία | Φυσική Ιατρική και Αποκατάσταση |
| Latvija | Endokrinoloģija | Rehabilitoloģija Fiziskā rehabilitācija Fizikālā medicīna |
| Lietuva | Endokrinologija | Fizinė medicina ir reabilitacija |
| Luxembourg | Endocrinologie, maladies du métabolisme et de la nutrition | Rééducation et réadaptation fonctionnelles |
| Magyarország | Endokrinológia | Fizioterápia |
| Malta | Endokrinoloġija u Dijabete | |
| Nederland | | Revalidatiegeneeskunde |
| Österreich | | Physikalische Medizin |
| Polska | Endokrynologia | Rehabilitacja medyczna |
| Portugal | Endocrinologia | Fisiatria ou Medicina física e de reabilitação |
| Slovenija | | Fizikalna in rehabilitacijska medicina |
| Slovensko | Endokrinológia | Fyziatria, balneológia a liečebná rehabilitácia |
| Suomi/Finland | Endokrinologia/Endokrinologi | Fysiatria/Fysiatri |
| Sverige | Endokrina sjukdomar | Rehabiliteringsmedicin |
| United Kingdom | Endocrinology and diabetes mellitus | |

Endokrinologi

Utbildningens minimilängd: 3 år

Rehabiliteringsmedicin

Utbildningens minimilängd: 3 år

Land

Benämning

Benämning

Belgique/België/Belgien

Médecine physique et réadaptation/Fysische geneeskunde en revalidatie

Česká republika

Endokrinologie

Rehabilitační a fyzikální medicína

Danmark

Medicinsk endokrinologi eller medicinske hormonsyg-domme

Deutschland

Physikalische und Rehabilitative Medizin

Eesti

Endokrinoloogia

Taastusravi ja füsiaatria

Ελλάς

Ενδοκρινολογία

Φυσική Ιατρική και Αποκατάσταση

España

Endocrinología y nutrición

Rehabilitación

France

Endocrinologie, maladies métaboliques

Rééducation et réadaptation fonctionnelles

Ireland

Endocrinology and diabetes mellitus

Italia

Endocrinologia e malattie del ricambio

Medicina fisica e riabilitazione

Κύπρος

Ενδοκρινολογία

Φυσική Ιατρική και Αποκατάσταση

Latvija

Endokrinoloģija

Rehabilitoloģija Fiziskā rehabilitācija Fizikālā medicīna

Lietuva

Endokrinologija

Fizinė medicina ir reabilitacija

Luxembourg

Endocrinologie, maladies du métabolisme et de la nutrition

Rééducation et réadaptation fonctionnelles

Magyarország

Endokrinológia

Fizioterápia

Malta

Endokrinoloġija u Dijabete

Nederland

Revalidatiegeneeskunde

Österreich

Physikalische Medizin

Polska

Endokrynologia

Rehabilitacja medyczna

Portugal

Endocrinologia

Fisiatria ou Medicina física e de reabilitação

Slovenija

Fizikalna in rehabilitacijska medicina

Slovensko

Endokrinológia

Fyziatria, balneológia a liečebná rehabilitácia

Suomi/Finland

Endokrinologia/Endokrinologi

Fysiatria/Fysiatri

Sverige

Endokrina sjukdomar

Rehabiliteringsmedicin

United Kingdom

Endocrinology and diabetes mellitus

| | Neuropsykiatri
  Utbildningens minimilängd: 5 år | Hud- och könssjukdomar
  Utbildningens minimilängd: 3 år |
| --- | --- | --- |
| Land | Benämning | Benämning |
| Belgique/België/Belgien | Neuropsychiatrie (3) | Dermato-vénérologie/Dermato-venerologie |
| Česká republika | | Dermatovenerologie |
| Danmark | | Dermato-venerologi eller hud- og kønssygdomme |
| Deutschland | Nervenheilkunde (Neurologie und Psychiatrie) | Haut- und Geschlechtskrankheiten |
| Eesti | | Dermatoveneroloogia |
| Ελλάς | Νευρολογία – Ψυχιατρική | Δερματολογία – Αφροδισιολογία |
| España | | Dermatología médico-quirúrgica y venereología |
| France | Neuropsychiatrie (4) | Dermatologie et vénérologie |
| Ireland | | |
| Italia | Neuropsichiatria | Dermatologia e venerologia |
| Κύπρος | Νευρολόγια – Ψυχιατρική | Δερματολογία – Αφροδισιολογία |
| Latvija | | Dermatoloģija un veneroloģija |
| Lietuva | | Dermatovenerologija |
| Luxembourg | Neuropsychiatrie (5) | Dermato-vénérologie |
| Magyarország | | Bőrgyógyászat |
| Malta | | Dermato-venerejoloġija |
| Nederland | Zenuw- en zielsziekten (6) | Dermatologie en venerologie |
| Österreich | Neurologie und Psychiatrie | Haut- und Geschlechtskrankheiten |
| Polska | | Dermatologia i wenerologia |
| Portugal | | Dermatovenereologia |
| Slovenija | | Dermatovenerologija |
| Slovensko | Neuropsychiatria | Dermatovenerológia |
| Suomi/Finland | | Ihotaudit ja allergologia/Hudsjukdomar och allergologi |
| Sverige | | Hud- och könssjukdomar |
| United Kingdom | | |

Neuropsykiatri

Utbildningens minimilängd: 5 år

Hud- och könssjukdomar

Utbildningens minimilängd: 3 år

Land

Benämning

Benämning

Belgique/België/Belgien

Neuropsychiatrie (3)

Dermato-vénérologie/Dermato-venerologie

Česká republika

Dermatovenerologie

Danmark

Dermato-venerologi eller hud- og kønssygdomme

Deutschland

Nervenheilkunde (Neurologie und Psychiatrie)

Haut- und Geschlechtskrankheiten

Eesti

Dermatoveneroloogia

Ελλάς

Νευρολογία – Ψυχιατρική

Δερματολογία – Αφροδισιολογία

España

Dermatología médico-quirúrgica y venereología

France

Neuropsychiatrie (4)

Dermatologie et vénérologie

Ireland

Italia

Neuropsichiatria

Dermatologia e venerologia

Κύπρος

Νευρολόγια – Ψυχιατρική

Δερματολογία – Αφροδισιολογία

Latvija

Dermatoloģija un veneroloģija

Lietuva

Dermatovenerologija

Luxembourg

Neuropsychiatrie (5)

Dermato-vénérologie

Magyarország

Bőrgyógyászat

Malta

Dermato-venerejoloġija

Nederland

Zenuw- en zielsziekten (6)

Dermatologie en venerologie

Österreich

Neurologie und Psychiatrie

Haut- und Geschlechtskrankheiten

Polska

Dermatologia i wenerologia

Portugal

Dermatovenereologia

Slovenija

Dermatovenerologija

Slovensko

Neuropsychiatria

Dermatovenerológia

Suomi/Finland

Ihotaudit ja allergologia/Hudsjukdomar och allergologi

Sverige

Hud- och könssjukdomar

United Kingdom

| | Radiologi
  Utbildningens minimilängd: 4 år | Barn- och ungdomsspsykiatri
  Utbildningens minimilängd: 4 år |
| --- | --- | --- |
| Land | Benämning | Benämning |
| Belgique/België/Belgien | | |
| Česká republika | | Dětská a dorostová psychiatrie |
| Danmark | | Børne- og ungdomspsykiatri |
| Deutschland | Radiologie | Kinder- und Jugendpsychiatrie und – psychotherapie |
| Eesti | | |
| Ελλάς | Ακτινολογία – Ραδιολογία | Παιδοψυχιατρική |
| España | Electroradiología | |
| France | Electro-radiologie (7) | Pédo-psychiatrie |
| Ireland | Radiology | Child and adolescent psychiatry |
| Italia | Radiologia | Neuropsichiatria infantile |
| Κύπρος | | Παιδοψυχιατρική |
| Latvija | | Bērnu psihiatrija |
| Lietuva | | Vaikų ir paauglių psichiatrija |
| Luxembourg | Électroradiologie (8) | Psychiatrie infantile |
| Magyarország | Radiológia | Gyermek- és ifjúságpszichiátria |
| Malta | | |
| Nederland | Radiologie (9) | |
| Österreich | Radiologie | |
| Polska | | Psychiatria dzieci i młodzieży |
| Portugal | Radiologia | Pedopsiquiatria |
| Slovenija | | Otroška in mladostniška psihiatrija |
| Slovensko | | Detská psychiatria |
| Suomi/Finland | | Lastenpsykiatria/Barnpsykiatri |
| Sverige | | Barn- och ungdomspsykiatri |
| United Kingdom | | Child and adolescent psychiatry |

Radiologi

Utbildningens minimilängd: 4 år

Barn- och ungdomsspsykiatri

Utbildningens minimilängd: 4 år

Land

Benämning

Benämning

Belgique/België/Belgien

Česká republika

Dětská a dorostová psychiatrie

Danmark

Børne- og ungdomspsykiatri

Deutschland

Radiologie

Kinder- und Jugendpsychiatrie und – psychotherapie

Eesti

Ελλάς

Ακτινολογία – Ραδιολογία

Παιδοψυχιατρική

España

Electroradiología

France

Electro-radiologie (7)

Pédo-psychiatrie

Ireland

Radiology

Child and adolescent psychiatry

Italia

Radiologia

Neuropsichiatria infantile

Κύπρος

Παιδοψυχιατρική

Latvija

Bērnu psihiatrija

Lietuva

Vaikų ir paauglių psichiatrija

Luxembourg

Électroradiologie (8)

Psychiatrie infantile

Magyarország

Radiológia

Gyermek- és ifjúságpszichiátria

Malta

Nederland

Radiologie (9)

Österreich

Radiologie

Polska

Psychiatria dzieci i młodzieży

Portugal

Radiologia

Pedopsiquiatria

Slovenija

Otroška in mladostniška psihiatrija

Slovensko

Detská psychiatria

Suomi/Finland

Lastenpsykiatria/Barnpsykiatri

Sverige

Barn- och ungdomspsykiatri

United Kingdom

Child and adolescent psychiatry

| | Geriatrik
  Utbildningens minimilängd: 4 år | Medicinska njursjukdomar (nefrologi)
  Utbildningens minimilängd: 4 år |
| --- | --- | --- |
| Land | Benämning | Benämning |
| Belgique/België/Belgien | | |
| Česká republika | Geriatrie | Nefrologie |
| Danmark | Geriatri eller alderdommens sygdomme | Nefrologi eller medicinske nyresygdomme |
| Deutschland | | |
| Eesti | | Nefroloogia |
| Ελλάς | | Νεφρολογία |
| España | Geriatría | Nefrología |
| France | | Néphrologie |
| Ireland | Geriatric medicine | Nephrology |
| Italia | Geriatria | Nefrologia |
| Κύπρος | Γηριατρική | Νεφρολογία |
| Latvija | | Nefroloģija |
| Lietuva | Geriatrija | Nefrologija |
| Luxembourg | | Néphrologie |
| Magyarország | Geriátria | Nefrológia |
| Malta | Ġerjatrija | Nefroloġija |
| Nederland | Klinische geriatrie | |
| Österreich | | |
| Polska | Geriatria | Nefrologia |
| Portugal | | Nefrologia |
| Slovenija | | Nefrologija |
| Slovensko | Geriatria | Nefrológia |
| Suomi/Finland | Geriatria/Geriatri | Nefrologia/Nefrologi |
| Sverige | Geriatrik | Medicinska njursjukdomar (nefrologi) |
| United Kingdom | Geriatrics | Renal medicine |

Geriatrik

Utbildningens minimilängd: 4 år

Medicinska njursjukdomar (nefrologi)

Utbildningens minimilängd: 4 år

Land

Benämning

Benämning

Belgique/België/Belgien

Česká republika

Geriatrie

Nefrologie

Danmark

Geriatri eller alderdommens sygdomme

Nefrologi eller medicinske nyresygdomme

Deutschland

Eesti

Nefroloogia

Ελλάς

Νεφρολογία

España

Geriatría

Nefrología

France

Néphrologie

Ireland

Geriatric medicine

Nephrology

Italia

Geriatria

Nefrologia

Κύπρος

Γηριατρική

Νεφρολογία

Latvija

Nefroloģija

Lietuva

Geriatrija

Nefrologija

Luxembourg

Néphrologie

Magyarország

Geriátria

Nefrológia

Malta

Ġerjatrija

Nefroloġija

Nederland

Klinische geriatrie

Österreich

Polska

Geriatria

Nefrologia

Portugal

Nefrologia

Slovenija

Nefrologija

Slovensko

Geriatria

Nefrológia

Suomi/Finland

Geriatria/Geriatri

Nefrologia/Nefrologi

Sverige

Geriatrik

Medicinska njursjukdomar (nefrologi)

United Kingdom

Geriatrics

Renal medicine

| | Infektionssjukdomar
  Utbildningens minimilängd: 4 år | Samhällsmedicin
  Utbildningens minimilängd: 4 år |
| --- | --- | --- |
| Land | Benämning | Benämning |
| Belgique/België/Belgien | | |
| Česká republika | Infekční lékařství | Hygiena a epidemiologie |
| Danmark | Infektionsmedicin | Samfundsmedicin |
| Deutschland | | Öffentliches Gesundheitswesen |
| Eesti | Infektsioonhaigused | |
| Ελλάς | | Κοινωνική Ιατρική |
| España | | Medicina preventiva y salud pública |
| France | | Santé publique et médecine sociale |
| Ireland | Infectious diseases | Public health medicine |
| Italia | Malattie infettive | Igiene e medicina preventiva |
| Κύπρος | Λοιμώδη Νοσήματα | Υγειονολογία/Κοινοτική Ιατρική |
| Latvija | Infektoloģija | |
| Lietuva | Infektologija | |
| Luxembourg | | Santé publique |
| Magyarország | Infektológia | Megelőző orvostan és népegészségtan |
| Malta | Mard Infettiv | Saħħa Pubblika |
| Nederland | | Maatschappij en gezondheid |
| Österreich | | Sozialmedizin |
| Polska | Choroby zakaźne | Zdrowie publiczne, epidemiologia |
| Portugal | Infecciologia | Saúde pública |
| Slovenija | Infektologija | Javno zdravje |
| Slovensko | Infektológia | Hygiena a epidemiológia |
| Suomi/Finland | Infektiosairaudet/Infektionssjukdomar | Terveydenhuolto/Hälsovård |
| Sverige | Infektionssjukdomar | Socialmedicin |
| United Kingdom | Infectious diseases | Public health medicine |

Infektionssjukdomar

Utbildningens minimilängd: 4 år

Samhällsmedicin

Utbildningens minimilängd: 4 år

Land

Benämning

Benämning

Belgique/België/Belgien

Česká republika

Infekční lékařství

Hygiena a epidemiologie

Danmark

Infektionsmedicin

Samfundsmedicin

Deutschland

Öffentliches Gesundheitswesen

Eesti

Infektsioonhaigused

Ελλάς

Κοινωνική Ιατρική

España

Medicina preventiva y salud pública

France

Santé publique et médecine sociale

Ireland

Infectious diseases

Public health medicine

Italia

Malattie infettive

Igiene e medicina preventiva

Κύπρος

Λοιμώδη Νοσήματα

Υγειονολογία/Κοινοτική Ιατρική

Latvija

Infektoloģija

Lietuva

Infektologija

Luxembourg

Santé publique

Magyarország

Infektológia

Megelőző orvostan és népegészségtan

Malta

Mard Infettiv

Saħħa Pubblika

Nederland

Maatschappij en gezondheid

Österreich

Sozialmedizin

Polska

Choroby zakaźne

Zdrowie publiczne, epidemiologia

Portugal

Infecciologia

Saúde pública

Slovenija

Infektologija

Javno zdravje

Slovensko

Infektológia

Hygiena a epidemiológia

Suomi/Finland

Infektiosairaudet/Infektionssjukdomar

Terveydenhuolto/Hälsovård

Sverige

Infektionssjukdomar

Socialmedicin

United Kingdom

Infectious diseases

Public health medicine

| | Klinisk farmakologi
  Utbildningens minimilängd: 4 år | Yrkes- och miljömedicin
  Utbildningens minimilängd: 4 år |
| --- | --- | --- |
| Land | Benämning | Benämning |
| Belgique/België/Belgien | | Médecine du travail/Arbeidsgeneeskunde |
| Česká republika | Klinická farmakologie | Pracovní lékařství |
| Danmark | Klinisk farmakologi | Arbejdsmedicin |
| Deutschland | Pharmakologie und Toxikologie | Arbeitsmedizin |
| Eesti | | |
| Ελλάς | | Ιατρική της Εργασίας |
| España | Farmacología clínica | |
| France | | Médecine du travail |
| Ireland | Clinical pharmacology and therapeutics | Occupational medicine |
| Italia | | Medicina del lavoro |
| Κύπρος | | Ιατρική της Εργασίας |
| Latvija | | Arodslimības |
| Lietuva | | Darbo medicina |
| Luxembourg | | Médecine du travail |
| Magyarország | Klinikai farmakológia | Foglalkozás-orvostan (üzemorvostan) |
| Malta | Farmakoloġija Klinika u t-Terapewtika | Mediċina Okkupazzjonali |
| Nederland | | — | Arbeid en gezondheid, bedrijfsgeneeskunde |

Klinisk farmakologi

Utbildningens minimilängd: 4 år

Yrkes- och miljömedicin

Utbildningens minimilängd: 4 år

Land

Benämning

Benämning

Belgique/België/Belgien

Médecine du travail/Arbeidsgeneeskunde

Česká republika

Klinická farmakologie

Pracovní lékařství

Danmark

Klinisk farmakologi

Arbejdsmedicin

Deutschland

Pharmakologie und Toxikologie

Arbeitsmedizin

Eesti

Ελλάς

Ιατρική της Εργασίας

España

Farmacología clínica

France

Médecine du travail

Ireland

Clinical pharmacology and therapeutics

Occupational medicine

Italia

Medicina del lavoro

Κύπρος

Ιατρική της Εργασίας

Latvija

Arodslimības

Lietuva

Darbo medicina

Luxembourg

Médecine du travail

Magyarország

Klinikai farmakológia

Foglalkozás-orvostan (üzemorvostan)

Malta

Farmakoloġija Klinika u t-Terapewtika

Mediċina Okkupazzjonali

Nederland

—

Arbeid en gezondheid, bedrijfsgeneeskunde

| — | Arbeid en gezondheid, verzekeringsgeneeskunde |
| --- | --- |

—

Arbeid en gezondheid, verzekeringsgeneeskunde

Österreich

Pharmakologie und Toxikologie

Arbeits- und Betriebsmedizin

Polska

Farmakologia kliniczna

Medycyna pracy

Portugal

Medicina do trabalho

Slovenija

Medicina dela, prometa in športa

Slovensko

Klinická farmakológia

Klinické pracovné lekárstvo a klinická toxikológia

Suomi/Finland

Kliininen farmakologia ja lääkehoito/Klinisk farmakologi och läkemedelsbehandling

Työterveyshuolto/Företagshälsovård

Sverige

Klinisk farmakologi

Yrkes- och miljömedicin

United Kingdom

Clinical pharmacology and therapeutics

Occupational medicine

| | Allergisjukdomar
  Utbildningens minimilängd: 3 år | Nukleärmedicin
  Utbildningens minimilängd: 4 år |
| --- | --- | --- |
| Land | Benämning | Benämning |
| Belgique/België/Belgien | | Médecine nucléaire/Nucleaire geneeskunde |
| Česká republika | Alergologie a klinická imunologie | Nukleární medicína |
| Danmark | Medicinsk allergologi eller medicinske overfølsomhedssygdomme | Klinisk fysiologi og nuklearmedicin |
| Deutschland | | Nuklearmedizin |
| Eesti | | |
| Ελλάς | Αλλεργιολογία | Πυρηνική Ιατρική |
| España | Alergología | Medicina nuclear |
| France | | Médecine nucléaire |
| Ireland | | |
| Italia | Allergologia ed immunologia clinica | Medicina nucleare |
| Κύπρος | Αλλεργιολογία | Πυρηνική Ιατρική |
| Latvija | Alergoloģija | |
| Lietuva | Alergologija ir klinikinė imunologija | |
| Luxembourg | | Médecine nucléaire |
| Magyarország | Allergológia és klinikai immunológia | Nukleáris medicina (izotópdiagnosztika) |
| Malta | | Mediċina Nukleari |
| Nederland | Allergologie en inwendige geneeskunde | Nucleaire geneeskunde |
| Österreich | | Nuklearmedizin |
| Polska | Alergologia | Medycyna nuklearna |
| Portugal | Imuno-alergologia | Medicina nuclear |
| Slovenija | | Nuklearna medicina |
| Slovensko | Klinická imunológia a alergológia | Nukleárna medicína |
| Suomi/Finland | | Kliininen fysiologia ja isotooppilääketiede/Klinisk fysiologi och nukleärmedicin |
| Sverige | Allergisjukdomar | Nukleärmedicin |
| United Kingdom | | Nuclear medicine |

Allergisjukdomar

Utbildningens minimilängd: 3 år

Nukleärmedicin

Utbildningens minimilängd: 4 år

Land

Benämning

Benämning

Belgique/België/Belgien

Médecine nucléaire/Nucleaire geneeskunde

Česká republika

Alergologie a klinická imunologie

Nukleární medicína

Danmark

Medicinsk allergologi eller medicinske overfølsomhedssygdomme

Klinisk fysiologi og nuklearmedicin

Deutschland

Nuklearmedizin

Eesti

Ελλάς

Αλλεργιολογία

Πυρηνική Ιατρική

España

Alergología

Medicina nuclear

France

Médecine nucléaire

Ireland

Italia

Allergologia ed immunologia clinica

Medicina nucleare

Κύπρος

Αλλεργιολογία

Πυρηνική Ιατρική

Latvija

Alergoloģija

Lietuva

Alergologija ir klinikinė imunologija

Luxembourg

Médecine nucléaire

Magyarország

Allergológia és klinikai immunológia

Nukleáris medicina (izotópdiagnosztika)

Malta

Mediċina Nukleari

Nederland

Allergologie en inwendige geneeskunde

Nucleaire geneeskunde

Österreich

Nuklearmedizin

Polska

Alergologia

Medycyna nuklearna

Portugal

Imuno-alergologia

Medicina nuclear

Slovenija

Nuklearna medicina

Slovensko

Klinická imunológia a alergológia

Nukleárna medicína

Suomi/Finland

Kliininen fysiologia ja isotooppilääketiede/Klinisk fysiologi och nukleärmedicin

Sverige

Allergisjukdomar

Nukleärmedicin

United Kingdom

Nuclear medicine

| | Käk- och ansiktskirurgi
  (grundutbildning för läkare)
  Utbildningens minimilängd: 5 år |
| --- | --- |
| Land | Benämning |
| Belgique/België/Belgien | |
| Česká republika | Maxilofaciální chirurgie |
| Danmark | |
| Deutschland | |
| Eesti | |
| Ελλάς | |
| España | Cirugía oral y maxilofacial |
| France | Chirurgie maxillo-faciale et stomatologie |
| Ireland | |
| Italia | Chirurgia maxillo-facciale |
| Κύπρος | |
| Latvija | Mutes, sejas un žokļu ķirurģija |
| Lietuva | Veido ir žandikaulių chirurgija |
| Luxembourg | Chirurgie maxillo-faciale |
| Magyarország | Szájsebészet |
| Malta | |
| Nederland | |
| Österreich | Mund– Kiefer– und Gesichtschirurgie |
| Polska | Chirurgia szczçkowo-twarzowa |
| Portugal | Cirurgia maxilo-facial |
| Slovenija | Maksilofacialna kirurgija |
| Slovensko | Maxilofaciálna chirurgia |
| Suomi/Finland | |
| Sverige | |
| United Kingdom | |

Käk- och ansiktskirurgi

(grundutbildning för läkare)

Utbildningens minimilängd: 5 år

Land

Benämning

Belgique/België/Belgien

Česká republika

Maxilofaciální chirurgie

Danmark

Deutschland

Eesti

Ελλάς

España

Cirugía oral y maxilofacial

France

Chirurgie maxillo-faciale et stomatologie

Ireland

Italia

Chirurgia maxillo-facciale

Κύπρος

Latvija

Mutes, sejas un žokļu ķirurģija

Lietuva

Veido ir žandikaulių chirurgija

Luxembourg

Chirurgie maxillo-faciale

Magyarország

Szájsebészet

Malta

Nederland

Österreich

Mund– Kiefer– und Gesichtschirurgie

Polska

Chirurgia szczçkowo-twarzowa

Portugal

Cirurgia maxilo-facial

Slovenija

Maksilofacialna kirurgija

Slovensko

Maxilofaciálna chirurgia

Suomi/Finland

Sverige

United Kingdom

| | Biologisk hematologi




  Utbildningens minimilängd: 4 år |
| --- | --- |
| Land | Benämning |
| Belgique/België/Belgien | |
| Česká republika | |
| Danmark | Klinisk blodtypeserologi

   (10) |
| Deutschland | |
| Eesti | |
| Ελλάς | |
| España | |
| France | Hématologie |
| Ireland | |
| Italia | |
| Κύπρος | |
| Latvija | |
| Lietuva | |
| Luxembourg | Hématologie biologique |
| Magyarország | |
| Malta | |
| Nederland | |
| Österreich | |
| Polska | |
| Portugal | Hematologia clínica |
| Slovenija | |
| Slovensko | |
| Suomi/Finland | |
| Sverige | |
| United Kingdom | |

Biologisk hematologi

Utbildningens minimilängd: 4 år

Land

Benämning

Belgique/België/Belgien

Česká republika

Danmark

Klinisk blodtypeserologi

   (10)

Deutschland

Eesti

Ελλάς

España

France

Hématologie

Ireland

Italia

Κύπρος

Latvija

Lietuva

Luxembourg

Hématologie biologique

Magyarország

Malta

Nederland

Österreich

Polska

Portugal

Hematologia clínica

Slovenija

Slovensko

Suomi/Finland

Sverige

United Kingdom

| | Stomatologi




  Utbildningens minimilängd: 3 år | Dermatologi




  Utbildningens minimilängd: 4 år |
| --- | --- | --- |
| Land | Benämning | Benämning |
| Belgique/België/Belgien | | |
| Česká republika | | |
| Danmark | | |
| Deutschland | | |
| Eesti | | |
| Ελλάς | | |
| España | Estomatología | |
| France | Stomatologie | |
| Ireland | | Dermatology |
| Italia | Odontostomatologia | |
| Κύπρος | | |
| Latvija | | |
| Lietuva | | |
| Luxembourg | Stomatologie | |
| Magyarország | | |
| Malta | | Dermatoloġija |
| Nederland | | |
| Österreich | | |
| Polska | | |
| Portugal | Estomatologia | |
| Slovenija | | |
| Slovensko | | |
| Suomi/Finland | | |
| Sverige | | |
| United Kingdom | | Dermatology |

Stomatologi

Utbildningens minimilängd: 3 år

Dermatologi

Utbildningens minimilängd: 4 år

Land

Benämning

Benämning

Belgique/België/Belgien

Česká republika

Danmark

Deutschland

Eesti

Ελλάς

España

Estomatología

France

Stomatologie

Ireland

Dermatology

Italia

Odontostomatologia

Κύπρος

Latvija

Lietuva

Luxembourg

Stomatologie

Magyarország

Malta

Dermatoloġija

Nederland

Österreich

Polska

Portugal

Estomatologia

Slovenija

Slovensko

Suomi/Finland

Sverige

United Kingdom

Dermatology

| | Venereologi




  Utbildningens minimilängd: 4 år | Tropikmedicin




  Utbildningens minimilängd: 4 år |
| --- | --- | --- |
| Land | Benämning | Benämning |
| Belgique/België/Belgien | | |
| Česká republika | | |
| Danmark | | |
| Deutschland | | |
| Eesti | | |
| Ελλάς | | |
| España | | |
| France | | |
| Ireland | Genito-urinary medicine | Tropical medicine |
| Italia | Medicina tropicale | |
| Κύπρος | | |
| Latvija | | |
| Lietuva | | |
| Luxembourg | | |
| Magyarország | | Trópusi betegségek |
| Malta | Mediċina Uro-ġenetali | |
| Nederland | | |
| Österreich | | Spezifische Prophylaxe und Tropenhygiene |
| Polska | | Medycyna transportu |
| Portugal | | Medicina tropical |
| Slovenija | | |
| Slovensko | | Tropická medicína |
| Suomi/Finland | | |
| Sverige | | |
| United Kingdom | Genito-urinary medicine | Tropical medicine |

Venereologi

Utbildningens minimilängd: 4 år

Tropikmedicin

Utbildningens minimilängd: 4 år

Land

Benämning

Benämning

Belgique/België/Belgien

Česká republika

Danmark

Deutschland

Eesti

Ελλάς

España

France

Ireland

Genito-urinary medicine

Tropical medicine

Italia

Medicina tropicale

Κύπρος

Latvija

Lietuva

Luxembourg

Magyarország

Trópusi betegségek

Malta

Mediċina Uro-ġenetali

Nederland

Österreich

Spezifische Prophylaxe und Tropenhygiene

Polska

Medycyna transportu

Portugal

Medicina tropical

Slovenija

Slovensko

Tropická medicína

Suomi/Finland

Sverige

United Kingdom

Genito-urinary medicine

Tropical medicine

| | Gastroenterologisk kirurgi




  Utbildningens minimilängd: 5 år | Olycksfallsmedicin




  Utbildningens minimilängd: 5 år |
| --- | --- | --- |
| Land | Benämning | Benämning |
| Belgique/België/Belgien | Chirurgie abdominale/Heelkunde op het abdomen

   (11) | |
| Česká republika | | Traumatologie Urgentní medicína |
| Danmark | Kirurgisk gastroenterologi eller kirurgiske mave-tarmsygdomme | |
| Deutschland | | |
| Eesti | | |
| Ελλάς | | |
| España | Cirugía del aparato digestivo | |
| France | Chirurgie viscérale et digestive | |
| Ireland | | Emergency medicine |
| Italia | Chirurgia dell'apparato digestivo | |
| Κύπρος | | |
| Latvija | | |
| Lietuva | Abdominalinė chirurgija | |
| Luxembourg | Chirurgie gastro-entérologique | |
| Magyarország | | Traumatológia |
| Malta | | Mediċina tal-Aċċidenti u l-Emerġenza |
| Nederland | | |
| Österreich | | |
| Polska | | Medycyna ratunkowa |
| Portugal | | |
| Slovenija | Abdominalna kirurgija | |
| Slovensko | | Úrazová chirurgia |
| Suomi/Finland | Gastroenterologinen kirurgia/Gastroenterologisk kirurgi | |
| Sverige | | |
| United Kingdom | | Accident and emergency medicine |

Gastroenterologisk kirurgi

Utbildningens minimilängd: 5 år

Olycksfallsmedicin

Utbildningens minimilängd: 5 år

Land

Benämning

Benämning

Belgique/België/Belgien

Chirurgie abdominale/Heelkunde op het abdomen

   (11)

Česká republika

Traumatologie Urgentní medicína

Danmark

Kirurgisk gastroenterologi eller kirurgiske mave-tarmsygdomme

Deutschland

Eesti

Ελλάς

España

Cirugía del aparato digestivo

France

Chirurgie viscérale et digestive

Ireland

Emergency medicine

Italia

Chirurgia dell'apparato digestivo

Κύπρος

Latvija

Lietuva

Abdominalinė chirurgija

Luxembourg

Chirurgie gastro-entérologique

Magyarország

Traumatológia

Malta

Mediċina tal-Aċċidenti u l-Emerġenza

Nederland

Österreich

Polska

Medycyna ratunkowa

Portugal

Slovenija

Abdominalna kirurgija

Slovensko

Úrazová chirurgia

Suomi/Finland

Gastroenterologinen kirurgia/Gastroenterologisk kirurgi

Sverige

United Kingdom

Accident and emergency medicine

| | Klinisk neurofysiologi




  Utbildningens minimilängd: 4 år | Tand-, mun-, käk- och ansiktskirurgi




  (grundutbildning för läkare och tandläkare)

   (12)



  Utbildningens minimilängd: 4 år |
| --- | --- | --- |
| Land | Benämning | Benämning |
| Belgique/België/Belgien | | Stomatologie et chirurgie orale et maxillo-faciale/Sto-matologie en mond-, kaak- en aangezichtschirurgie |
| Česká republika | | |
| Danmark | Klinisk neurofysiologi | |
| Deutschland | | Mund-, Kiefer- und Gesichtschirurgie |
| Eesti | | |
| Ελλάς | | |
| España | Neurofisiología clínica | |
| France | | |
| Ireland | Clinical neurophysiology | Oral and maxillo-facial surgery |
| Italia | | |
| Κύπρος | | Στοματο-Γναθο-Προσωποχειρουργική |
| Latvija | | |
| Lietuva | | |
| Luxembourg | | Chirurgie dentaire, orale et maxillo-faciale |
| Magyarország | | Arc-, állcsont- és szájsebészet |
| Malta | Newrofiżjoloġija Klinika | Kirurġija tal-għadam tal-wičč |
| Nederland | | |
| Österreich | | |
| Polska | | |
| Portugal | | |
| Slovenija | | |
| Slovensko | | |
| Suomi/Finland | Kliininen neurofysiologia/Klinisk neurofysiologi | Suu- ja leukakirurgia/Oral och maxillofacial kirurgi |
| Sverige | Klinisk neurofysiologi | |
| United Kingdom | Clinical neurophysiology | Oral and maxillo-facial surgery |

Klinisk neurofysiologi

Utbildningens minimilängd: 4 år

Tand-, mun-, käk- och ansiktskirurgi

(grundutbildning för läkare och tandläkare)

   (12)

Utbildningens minimilängd: 4 år

Land

Benämning

Benämning

Belgique/België/Belgien

Stomatologie et chirurgie orale et maxillo-faciale/Sto-matologie en mond-, kaak- en aangezichtschirurgie

Česká republika

Danmark

Klinisk neurofysiologi

Deutschland

Mund-, Kiefer- und Gesichtschirurgie

Eesti

Ελλάς

España

Neurofisiología clínica

France

Ireland

Clinical neurophysiology

Oral and maxillo-facial surgery

Italia

Κύπρος

Στοματο-Γναθο-Προσωποχειρουργική

Latvija

Lietuva

Luxembourg

Chirurgie dentaire, orale et maxillo-faciale

Magyarország

Arc-, állcsont- és szájsebészet

Malta

Newrofiżjoloġija Klinika

Kirurġija tal-għadam tal-wičč

Nederland

Österreich

Polska

Portugal

Slovenija

Slovensko

Suomi/Finland

Kliininen neurofysiologia/Klinisk neurofysiologi

Suu- ja leukakirurgia/Oral och maxillofacial kirurgi

Sverige

Klinisk neurofysiologi

United Kingdom

Clinical neurophysiology

Oral and maxillo-facial surgery

5.1.4   Förteckning över benämningar på utbildningar för allmänpraktik

| Land | Benämning på examensbeviset | Yrkestitel | Referensdatum |
| --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | Ministerieel erkenningsbesluit van huisarts/Arrêté ministériel d'agrément de médecin généraliste | Huisarts/Médecin généraliste | 31 december 1994 |
| Česká republika | Diplom o specializaci ”všeobecné lékařství” | Všeobecný lékař | 1 maj 2004 |
| Danmark | Tilladelse til at anvende betegnelsen alment praktiserende læge/Speciallæge i almen medicin | Alment praktiserende læge/Speciallæge i almen medicin | 31 december 1994 |
| Deutschland | Zeugnis über die spezifische Ausbildung in der Allgemeinmedizin | Facharzt/Fachärztin für Allgemeinmedizin | 31 december 1994 |
| Eesti | Diplom peremeditsiini erialal | Perearst | 1 maj 2004 |
| Ελλάς | Τίτλος ιατρικής ειδικότητας γενικής ιατρικής | Ιατρός με ειδικότητα γενικής ιατρικής | 31 december 1994 |
| España | Título de especialista en medicina familiar y comunitaria | Especialista en medicina familiar y comunitaria | 31 december 1994 |
| France | Diplôme d'État de docteur en médecine (avec document annexé attestant la formation spécifique en médecine générale) | Médecin qualifié en médecine générale | 31 december 1994 |
| Ireland | Certificate of specific qualifications in general medical practice | General medical practitioner | 31 december 1994 |
| Italia | Attestato di formazione specifica in medicina generale | Medico in medicina generale | 31 december 1994 |
| Κύπρος | Πιστοποιητικό Αναγνώρισης Γενικού Ιατρού | Ιατρός Γενικής Ιατρικής | 1 maj 2004 |
| Latvija | Ģimenes ārsta sertifikāts | Ģimenes (vispārējās prakses) ārsts | 1 maj 2004 |
| Lietuva | Šeimos gydytojo rezidentūros pažymėjimas | Šeimos medicinos gydytojas | 1 maj 2004 |
| Luxembourg | Il n'existe pas de titre, parce qu'il n'y a pas de formation au Luxembourg | Médecin généraliste | 31 december 1994 |
| Magyarország | Háziorvostan szakorvosa bizonyítvány | Háziorvostan szakorvosa | 1 maj 2004 |
| Malta | Tabib tal-familja | Mediċina tal-familja | 1 maj 2004 |
| Nederland | Certificaat van inschrijving in het register van erkende huisartsen van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot bevordering der geneeskunst | Huisarts | 31 december 1994 |
| Österreich | Arzt für Allgemeinmedizin | Arzt für Allgemeinmedizin | 31 december 1994 |
| Polska | Dyplom uzyskania tytułu spec-jalisty w dziedzinie medycyny rodzinnej | Specjalista w dziedzinie medycyny rodzinnej | 1 maj 2004 |
| Portugal | Diploma do internato complementar de clínica geral | Assistente de clínica geral | 31 december 1994 |
| Slovenija | Potrdilo o opravljeni specializaciji iz družinske medicine | Specialist družinske medicine/Specialistka družinske medicine | 1 maj 2004 |
| Slovensko | Diplom o špecializácii v odbore ”všeobecné lekárstvo” | Všeobecný lekár | 1 maj 2004 |
| Suomi/Finland | Todistus lääkärin perusterveydenhuollon lisäkoulutuksesta/Bevis om tilläggsutbildning av läkare i primärvård | Yleislääkäri/Allmänläkare | 31 december 1994 |
| Sverige | Bevis om kompetens som allmänpraktiserande läkare (Europaläkare) utfärdat av Socialstyrelsen | Allmänpraktiserande läkare (Europaläkare) | 31 december 1994 |
| United Kingdom | Certificate of prescribed/equivalent experience | General medical practitioner | 31 december 1994 |

Land

Benämning på examensbeviset

Yrkestitel

Referensdatum

België/Belgique/Belgien

Ministerieel erkenningsbesluit van huisarts/Arrêté ministériel d'agrément de médecin généraliste

Huisarts/Médecin généraliste

31 december 1994

Česká republika

Diplom o specializaci ”všeobecné lékařství”

Všeobecný lékař

1 maj 2004

Danmark

Tilladelse til at anvende betegnelsen alment praktiserende læge/Speciallæge i almen medicin

Alment praktiserende læge/Speciallæge i almen medicin

31 december 1994

Deutschland

Zeugnis über die spezifische Ausbildung in der Allgemeinmedizin

Facharzt/Fachärztin für Allgemeinmedizin

31 december 1994

Eesti

Diplom peremeditsiini erialal

Perearst

1 maj 2004

Ελλάς

Τίτλος ιατρικής ειδικότητας γενικής ιατρικής

Ιατρός με ειδικότητα γενικής ιατρικής

31 december 1994

España

Título de especialista en medicina familiar y comunitaria

Especialista en medicina familiar y comunitaria

31 december 1994

France

Diplôme d'État de docteur en médecine (avec document annexé attestant la formation spécifique en médecine générale)

Médecin qualifié en médecine générale

31 december 1994

Ireland

Certificate of specific qualifications in general medical practice

General medical practitioner

31 december 1994

Italia

Attestato di formazione specifica in medicina generale

Medico in medicina generale

31 december 1994

Κύπρος

Πιστοποιητικό Αναγνώρισης Γενικού Ιατρού

Ιατρός Γενικής Ιατρικής

1 maj 2004

Latvija

Ģimenes ārsta sertifikāts

Ģimenes (vispārējās prakses) ārsts

1 maj 2004

Lietuva

Šeimos gydytojo rezidentūros pažymėjimas

Šeimos medicinos gydytojas

1 maj 2004

Luxembourg

Il n'existe pas de titre, parce qu'il n'y a pas de formation au Luxembourg

Médecin généraliste

31 december 1994

Magyarország

Háziorvostan szakorvosa bizonyítvány

Háziorvostan szakorvosa

1 maj 2004

Malta

Tabib tal-familja

Mediċina tal-familja

1 maj 2004

Nederland

Certificaat van inschrijving in het register van erkende huisartsen van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot bevordering der geneeskunst

Huisarts

31 december 1994

Österreich

Arzt für Allgemeinmedizin

Arzt für Allgemeinmedizin

31 december 1994

Polska

Dyplom uzyskania tytułu spec-jalisty w dziedzinie medycyny rodzinnej

Specjalista w dziedzinie medycyny rodzinnej

1 maj 2004

Portugal

Diploma do internato complementar de clínica geral

Assistente de clínica geral

31 december 1994

Slovenija

Potrdilo o opravljeni specializaciji iz družinske medicine

Specialist družinske medicine/Specialistka družinske medicine

1 maj 2004

Slovensko

Diplom o špecializácii v odbore ”všeobecné lekárstvo”

Všeobecný lekár

1 maj 2004

Suomi/Finland

Todistus lääkärin perusterveydenhuollon lisäkoulutuksesta/Bevis om tilläggsutbildning av läkare i primärvård

Yleislääkäri/Allmänläkare

31 december 1994

Sverige

Bevis om kompetens som allmänpraktiserande läkare (Europaläkare) utfärdat av Socialstyrelsen

Allmänpraktiserande läkare (Europaläkare)

31 december 1994

United Kingdom

Certificate of prescribed/equivalent experience

General medical practitioner

31 december 1994

V.2   Sjuksköterskor med ansvar för allmän hälso- och sjukvård

5.2.1   Utbildningsplan för sjuksköterskor med ansvar för allmän hälso- och sjukvård

Utbildningsplanen som leder fram till ett examensbevis för sjuksköterskor med ansvar för allmän hälso och sjukvård skall bestå av följande två delar och täcka åtminstone de ämnen som anges nedan.

A.   Teoretisk undervisning

| a) | Vård:






  — | yrkets beskaffenhet och etik, |
| --- | --- | --- |

a)

Vård:

—

yrkets beskaffenhet och etik,

| — | allmänna principer för hygien och hälso- och sjukvård, |
| --- | --- |

—

allmänna principer för hygien och hälso- och sjukvård,

| — | principerna för hälso- och sjukvård inom






  — | allmänmedicin och invärtesmedicinska specialiteter, |
| --- | --- | --- |

—

principerna för hälso- och sjukvård inom

—

allmänmedicin och invärtesmedicinska specialiteter,

| — | allmän kirurgi och övriga kirurgiska spe-cialiteter, |
| --- | --- |

—

allmän kirurgi och övriga kirurgiska spe-cialiteter,

| — | barnavård och barnaålderns invärtes sjuk-domar (pediatrik), |
| --- | --- |

—

barnavård och barnaålderns invärtes sjuk-domar (pediatrik),

| — | mödravård, |
| --- | --- |

—

mödravård,

| — | mentalhygien och psykiatri, |
| --- | --- |

—

mentalhygien och psykiatri,

| — | äldrevård och långvårdsmedicin. |
| --- | --- |

—

äldrevård och långvårdsmedicin.

| b) | Grundvetenskaper:






  — | anatomi och fysiologi, |
| --- | --- | --- |

b)

Grundvetenskaper:

—

anatomi och fysiologi,

| — | patologi, |
| --- | --- |

—

patologi,

| — | bakteriologi, virologi och parasitologi, |
| --- | --- |

—

bakteriologi, virologi och parasitologi,

| — | biofysik, biokemi och radiologi, |
| --- | --- |

—

biofysik, biokemi och radiologi,

| — | dietetik, |
| --- | --- |

—

dietetik,

| — | hygien






  — | hälsolära, |
| --- | --- | --- |

—

hygien

—

hälsolära,

| — | éducation sanitaire; |
| --- | --- |

—

éducation sanitaire;

| — | klinisk farmakologi. |
| --- | --- |

—

klinisk farmakologi.

| c) | Samhällsvetenskap:






  — | sociologi, |
| --- | --- | --- |

c)

Samhällsvetenskap:

—

sociologi,

| — | psykologi, |
| --- | --- |

—

psykologi,

| — | örvaltningsprinciper, |
| --- | --- |

—

örvaltningsprinciper,

| — | undervisningsprinciper, |
| --- | --- |

—

undervisningsprinciper,

| — | social- och hälsovårdslagstiftning, |
| --- | --- |

—

social- och hälsovårdslagstiftning,

| — | juridiska aspekter på sjukskö-terskeyrket. |
| --- | --- |

—

juridiska aspekter på sjukskö-terskeyrket.

B.   Klinisk undervisning

| — | Hälso- och sjukvård i relation till






  — | allmänmedicin och invärtesmedicinska specialiteter, |
| --- | --- | --- |

—

Hälso- och sjukvård i relation till

—

allmänmedicin och invärtesmedicinska specialiteter,

| — | allmän kirurgi och övriga kirurgiska specialiteter, |
| --- | --- |

—

allmän kirurgi och övriga kirurgiska specialiteter,

| — | barnaålderns invärtes sjukdomar (pediatrik), |
| --- | --- |

—

barnaålderns invärtes sjukdomar (pediatrik),

| — | mödravård, |
| --- | --- |

—

mödravård,

| — | mentalhygien och psykiatri, |
| --- | --- |

—

mentalhygien och psykiatri,

| — | äldrevård och långvårdsmedicin, |
| --- | --- |

—

äldrevård och långvårdsmedicin,

| — | hemsjukvård. |
| --- | --- |

—

hemsjukvård.

Undervisning i ett eller flera ämnen får ges som en del av eller i anslutning till andra ämnen.

Den teoretiska undervisningen skall avvägas och samordnas med den kliniska undervisningen på sådant sätt att de kunskaper och färdigheter som anges i denna bilaga kan förvärvas på lämpligt sätt.

5.2.2   Förteckning över benämningar på examensbevis för sjuksköterskor med ansvar för allmän hälso-och sjukvård

| Land | Benämning på examensbeviset | Organ som utfärdar examensbeviset | Yrkestitel | Referensdatum |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | — | Diploma gegradueerde verpleger/verpleegster/Diplôme d'infirmier(ère) gradué(e)/Diplom eines (einer) graduierten Krankenpflegers (-pflegerin) |

Land

Benämning på examensbeviset

Organ som utfärdar examensbeviset

Yrkestitel

Referensdatum

België/Belgique/Belgien

—

Diploma gegradueerde verpleger/verpleegster/Diplôme d'infirmier(ère) gradué(e)/Diplom eines (einer) graduierten Krankenpflegers (-pflegerin)

| — | Diploma in de ziekenhuis-verpleegkunde/Brevet d'infirmier(ère) hospitalier (ère)/Brevet eines (einer) Krankenpflegers (-pflegerin) |
| --- | --- |

—

Diploma in de ziekenhuis-verpleegkunde/Brevet d'infirmier(ère) hospitalier (ère)/Brevet eines (einer) Krankenpflegers (-pflegerin)

| — | Brevet van verpleegassistent (e)/Brevet d'hospitalier(ère)/Brevet einer Pflegeassistentin |
| --- | --- |

—

Brevet van verpleegassistent (e)/Brevet d'hospitalier(ère)/Brevet einer Pflegeassistentin

| — | De erkende opleidings-instituten/Les établissements d'enseignement reconnus/Die anerkannten Ausbildungsanstalten |
| --- | --- |

—

De erkende opleidings-instituten/Les établissements d'enseignement reconnus/Die anerkannten Ausbildungsanstalten

| — | De bevoegde Examen-commissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française/Der zuständige Prüfungsausschüß der Deutschsprachigen Gemeinschaft |
| --- | --- |

—

De bevoegde Examen-commissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française/Der zuständige Prüfungsausschüß der Deutschsprachigen Gemeinschaft

| — | Hospitalier(ère)/Verpleegassistent(e) |
| --- | --- |

—

Hospitalier(ère)/Verpleegassistent(e)

| — | Infirmier(ère) hospitalier(ère)/Ziekenhuisverplegern (-verpleegster) |
| --- | --- |

—

Infirmier(ère) hospitalier(ère)/Ziekenhuisverplegern (-verpleegster)

29 juni 1979

Česká republika

| 1. | Diplom o ukončení studia ve studijním programu ošetřovatelství ve studijním oboru všeobecná sestra (bakalář, Bc), accompagné du certificat ci-après: Vy-svědčení o státní závěrečné zkoušce |
| --- | --- |

1.

Diplom o ukončení studia ve studijním programu ošetřovatelství ve studijním oboru všeobecná sestra (bakalář, Bc), accompagné du certificat ci-après: Vy-svědčení o státní závěrečné zkoušce

| 1. | Vysoká škola zřízená nebo uznaná státem |
| --- | --- |

1.

Vysoká škola zřízená nebo uznaná státem

| 1. | Všeobecná sestra |
| --- | --- |

1.

Všeobecná sestra

1 maj 2004

| 2. | Diplom o ukončení studia ve studijním oboru diplomovaná všeobecná sestra (diplomovaný specialista, DiS.), accompagné du certificat ci-après: Vysvědčení o absolutoriu |
| --- | --- |

2.

Diplom o ukončení studia ve studijním oboru diplomovaná všeobecná sestra (diplomovaný specialista, DiS.), accompagné du certificat ci-après: Vysvědčení o absolutoriu

| 2. | Vyšší odborná škola zřízená nebo uznaná státem |
| --- | --- |

2.

Vyšší odborná škola zřízená nebo uznaná státem

| 2. | Všeobecný ošetřovatel |
| --- | --- |

2.

Všeobecný ošetřovatel

Danmark

Eksamensbevis efter gennemført sygeplejerskeuddannelse

Sygeplejeskole godkendt af Undervisningsministeriet

Sygeplejerske

29 juni 1979

Deutschland

Zeugnis über die staatliche Prü-fung in der Krankenpflege

Staatlicher Prüfungsausschuss

| — | Krankenschwester |
| --- | --- |

—

Krankenschwester

| — | Krankenpfleger |
| --- | --- |

—

Krankenpfleger

29 juni 1979

Eesti

Diplom õe erialal

| 1. | Tallinna Meditsiinikool |
| --- | --- |

1.

Tallinna Meditsiinikool

| 2. | Tartu Meditsiinikool |
| --- | --- |

2.

Tartu Meditsiinikool

| 3. | Kohtla-Järve Meditsiinikool |
| --- | --- |

3.

Kohtla-Järve Meditsiinikool

Õde

1 maj 2004

Ελλάς

| 1. | Πτυχίο Νοσηλευτικής Πανεπιστημίου Αθηνών |
| --- | --- |

1.

Πτυχίο Νοσηλευτικής Πανεπιστημίου Αθηνών

| 1. | Πανεπιστήμιο Αθηνών |
| --- | --- |

1.

Πανεπιστήμιο Αθηνών

Διπλωματούχος ή πτυχιούχος νοσοκόμος, νοσηλευτής ή νοσηλεύτρια

1 januari 1981

| 2. | Πτυχίο Νοσηλευτικής Τεχνολογικών Εκπαιδευτικών Ιδρυμάτων (Τ.Ε.Ι.) |
| --- | --- |

2.

Πτυχίο Νοσηλευτικής Τεχνολογικών Εκπαιδευτικών Ιδρυμάτων (Τ.Ε.Ι.)

| 2. | Τεχνολογικά Εκπαιδευτικά Ιδρύματα
  Υπουργείο Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτων |
| --- | --- |

2.

Τεχνολογικά Εκπαιδευτικά Ιδρύματα

Υπουργείο Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτων

| 3. | Πτυχίο Αξιωματικών Νοσηλευτικής |
| --- | --- |

3.

Πτυχίο Αξιωματικών Νοσηλευτικής

| 3. | Υπουργείο Εθνικής Άμυνας |
| --- | --- |

3.

Υπουργείο Εθνικής Άμυνας

| 4. | Πτυχίο Αδελφών Νοσοκόμων πρώην Ανωτέρων Σχολών Υπουργείου Υγείας και Πρόνοιας |
| --- | --- |

4.

Πτυχίο Αδελφών Νοσοκόμων πρώην Ανωτέρων Σχολών Υπουργείου Υγείας και Πρόνοιας

| 4. | Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας |
| --- | --- |

4.

Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας

| 5. | Πτυχίο Αδελφών Νοσοκόμων και Επισκεπτριών πρώην Ανωτέρων Σχολών Υπουργείου Υγείας και Πρόνοιας |
| --- | --- |

5.

Πτυχίο Αδελφών Νοσοκόμων και Επισκεπτριών πρώην Ανωτέρων Σχολών Υπουργείου Υγείας και Πρόνοιας

| 5. | Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας |
| --- | --- |

5.

Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας

| 6. | Πτυχίο Τμήματος Νοσηλευτικής |
| --- | --- |

6.

Πτυχίο Τμήματος Νοσηλευτικής

| 6. | ΚΑΤΕΕ Υπουργείου Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτων |
| --- | --- |

6.

ΚΑΤΕΕ Υπουργείου Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτων

España

Título de Diplomado universitario en Enfermería

| — | Ministerio de Educación y Cultura |
| --- | --- |

—

Ministerio de Educación y Cultura

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

Enfermero/a diplomado/a

1 januari 1986

France

| — | Diplôme d'État d'infirmier(ère) |
| --- | --- |

—

Diplôme d'État d'infirmier(ère)

| — | Diplôme d'État d'infirmier(ère) délivré en vertu du décret no 99-1147 du 29 december 1999 |
| --- | --- |

—

Diplôme d'État d'infirmier(ère) délivré en vertu du décret no 99-1147 du 29 december 1999

Le ministère de la santé

Infirmier(ère)

29 juni 1979

Ireland

Certificate of Registered General Nurse

An Bord Altranais (The Nursing Board)

Registered General Nurse

29 juni 1979

Italia

Diploma di infermiere professionale

Scuole riconosciute dallo Stato

Infermiere professionale

29 juni 1979

Κύπρος

Δίπλωμα Γενικής Νοσηλευτικής

Νοσηλευτική Σχολή

Εγγεγραμμένος Νοσηλευτής

1 maj 2004

Latvija

| 1. | Diploms par māsas kvalifi-kācijas iegūšanu |
| --- | --- |

1.

Diploms par māsas kvalifi-kācijas iegūšanu

| 1. | Māsu skolas |
| --- | --- |

1.

Māsu skolas

Māsa

1 maj 2004

| 2. | Māsas diploms |
| --- | --- |

2.

Māsas diploms

| 2. | Universitātes tipa augst-skola, pamatojoties uz Valsts eksāmenu komisijas lēmumu |
| --- | --- |

2.

Universitātes tipa augst-skola, pamatojoties uz Valsts eksāmenu komisijas lēmumu

Lietuva

| 1. | Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą bendro-sios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą bendro-sios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją

| 1. | Universitetas |
| --- | --- |

1.

Universitetas

Bendrosios praktikos slaugytojas

1 maj 2004

| 2. | Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą bendro-sios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

2.

Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą bendro-sios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją

| 2. | Kolegija |
| --- | --- |

2.

Kolegija

Luxembourg

| — | Diplôme d'État d'infirmier |
| --- | --- |

—

Diplôme d'État d'infirmier

| — | Diplôme d'État d'infirmier hospitalier gradué |
| --- | --- |

—

Diplôme d'État d'infirmier hospitalier gradué

Ministère de l'éducation nationale, de la formation professionnelle et des sports

Infirmier

29 juni 1979

Magyarország

| 1. | Ápoló bizonyítvány |
| --- | --- |

1.

Ápoló bizonyítvány

| 1. | Iskola |
| --- | --- |

1.

Iskola

Ápoló

1 maj 2004

| 2. | Diplomás ápoló oklevél |
| --- | --- |

2.

Diplomás ápoló oklevél

| 2. | Egyetem/főiskola |
| --- | --- |

2.

Egyetem/főiskola

| 3. | Egyetemi okleveles ápoló oklevél |
| --- | --- |

3.

Egyetemi okleveles ápoló oklevél

| 3. | Egyetem |
| --- | --- |

3.

Egyetem

Malta

Lawrja jew diploma fl-istudji tal-infermerija

Università ta' Malta

Infermier Registrat

1 maj 2004

Nederland

| 1. | Diploma's verpleger A, verpleegster A, verpleegkundige A |
| --- | --- |

1.

Diploma's verpleger A, verpleegster A, verpleegkundige A

| 1. | Door een van overheids-wege benoemde examen-commissie |
| --- | --- |

1.

Door een van overheids-wege benoemde examen-commissie

Verpleegkundige

29 juni 1979

| 2. | Diploma verpleegkundige MBOV (Middelbare Beroep-sopleiding Verpleegkundige) |
| --- | --- |

2.

Diploma verpleegkundige MBOV (Middelbare Beroep-sopleiding Verpleegkundige)

| 2. | Door een van overheids-wege benoemde examen-commissie |
| --- | --- |

2.

Door een van overheids-wege benoemde examen-commissie

| 3. | Diploma verpleegkundige HBOV (Hogere Beroepsop-leiding Verpleegkundige) |
| --- | --- |

3.

Diploma verpleegkundige HBOV (Hogere Beroepsop-leiding Verpleegkundige)

| 3. | Door een van overheids-wege benoemde examen-commissie |
| --- | --- |

3.

Door een van overheids-wege benoemde examen-commissie

| 4. | Diploma beroepsonderwijs verpleegkundige – Kwalifi-catieniveau 4 |
| --- | --- |

4.

Diploma beroepsonderwijs verpleegkundige – Kwalifi-catieniveau 4

| 4. | Door een van overheids-wege aangewezen oplei-dingsinstelling |
| --- | --- |

4.

Door een van overheids-wege aangewezen oplei-dingsinstelling

| 5. | Diploma hogere beroepsop-leiding verpleegkundige – Kwalificatieniveau 5 |
| --- | --- |

5.

Diploma hogere beroepsop-leiding verpleegkundige – Kwalificatieniveau 5

| 5. | Door een van overheids-wege aangewezen oplei-dingsinstelling |
| --- | --- |

5.

Door een van overheids-wege aangewezen oplei-dingsinstelling

Österreich

| 1. | Diplom als ”Diplomierte Gesundheits- und Kranken-schwester, Diplomierter Gesundheits- und Kran-kenpfleger” |
| --- | --- |

1.

Diplom als ”Diplomierte Gesundheits- und Kranken-schwester, Diplomierter Gesundheits- und Kran-kenpfleger”

| 1. | Schule für allgemeine Gesundheits- und Kran-kenpflege |
| --- | --- |

1.

Schule für allgemeine Gesundheits- und Kran-kenpflege

| — | Diplomierte Krankenschwester |
| --- | --- |

—

Diplomierte Krankenschwester

| — | Diplomierter Krankenpfleger |
| --- | --- |

—

Diplomierter Krankenpfleger

1 januari 1994

| 2. | Diplom als ”Diplomierte Krankenschwester, Diplomierter Kranken-pfleger” |
| --- | --- |

2.

Diplom als ”Diplomierte Krankenschwester, Diplomierter Kranken-pfleger”

| 2. | Allgemeine Krankenpflege-schule |
| --- | --- |

2.

Allgemeine Krankenpflege-schule

Polska

Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku pielęgniarstwo z tytułem ”magister pielęgniarstwa”

| 1. | Uniwersytet Medyczny |
| --- | --- |

1.

Uniwersytet Medyczny

| 2. | Collegium Medicum Uniwersytetu Jagiellońskiego |
| --- | --- |

2.

Collegium Medicum Uniwersytetu Jagiellońskiego

Pielęgniarka

1 maj 2004

Portugal

| 1. | Diploma do curso de enfer-magem geral |
| --- | --- |

1.

Diploma do curso de enfer-magem geral

| 1. | Escolas de Enfermagem |
| --- | --- |

1.

Escolas de Enfermagem

Enfermeiro

1 januari 1986

| 2. | Diploma/carta de curso de bacharelato em enfermagem |
| --- | --- |

2.

Diploma/carta de curso de bacharelato em enfermagem

| 2. | Escolas Superiores de Enfermagem |
| --- | --- |

2.

Escolas Superiores de Enfermagem

| 3. | Carta de curso de licencia-tura em enfermagem |
| --- | --- |

3.

Carta de curso de licencia-tura em enfermagem

| 3. | Escolas Superiores de Enfermagem; Escolas Superiores de Saúde |
| --- | --- |

3.

Escolas Superiores de Enfermagem; Escolas Superiores de Saúde

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naslov ”diplomirana medicinska sestra/diplomirani zdravstvenik”

| 1. | Univerza |
| --- | --- |

1.

Univerza

| 2. | Visoka strokovna šola |
| --- | --- |

2.

Visoka strokovna šola

Diplomirana medicinska sestra/Diplomirani zdravstvenik

1 maj 2004

Slovensko

| 1. | Vysokoškolský diplom o udelení akademického titulu ”magister z ošetrova-teľstva” (”Mgr.”) |
| --- | --- |

1.

Vysokoškolský diplom o udelení akademického titulu ”magister z ošetrova-teľstva” (”Mgr.”)

| 1. | Vysoká škola |
| --- | --- |

1.

Vysoká škola

Sestra

1 maj 2004

| 2. | Vysokoškolský diplom o udelení akademického titulu ”bakalár z ošetrovateľstva” (”Bc.”) |
| --- | --- |

2.

Vysokoškolský diplom o udelení akademického titulu ”bakalár z ošetrovateľstva” (”Bc.”)

| 2. | Vysoká škola |
| --- | --- |

2.

Vysoká škola

| 3. | Absolventský diplom v štu-dijnom odbore diplomo-vaná všeobecná sestra |
| --- | --- |

3.

Absolventský diplom v štu-dijnom odbore diplomo-vaná všeobecná sestra

| 3. | Stredná zdravotnícka škola |
| --- | --- |

3.

Stredná zdravotnícka škola

Suomi/Finland

| 1. | Sairaanhoitajan tutkinto/Sjukskötarexamen |
| --- | --- |

1.

Sairaanhoitajan tutkinto/Sjukskötarexamen

| 1. | Terveydenhuolto-oppilaitokset/Hälsovårdsläroanstalter |
| --- | --- |

1.

Terveydenhuolto-oppilaitokset/Hälsovårdsläroanstalter

Sairaanhoitaja/Sjukskötare

1 januari 1994

| 2. | Sosiaali- ja terveysalan ammattikorkeakoulu tutkinto, sairaanhoitaja (AMK)/Yrkeshögskoleexamen inom hälsovård och det sociala området, sjukskötare (YH) |
| --- | --- |

2.

Sosiaali- ja terveysalan ammattikorkeakoulu tutkinto, sairaanhoitaja (AMK)/Yrkeshögskoleexamen inom hälsovård och det sociala området, sjukskötare (YH)

| 2. | Ammattikorkeakoulut/Yrkeshögskolor |
| --- | --- |

2.

Ammattikorkeakoulut/Yrkeshögskolor

Sverige

Sjuksköterskeexamen

Universitet eller högskola

Sjuksköterska

1 januari 1994

United Kingdom

Statement of registration as a Registered General Nurse in part 1 or part 12 of the register kept by the United Kingdom Central Council for Nursing, Midwifery and Health Visiting

Various

| — | State Registered Nurse |
| --- | --- |

—

State Registered Nurse

| — | Registered General Nurse |
| --- | --- |

—

Registered General Nurse

29 juni 1979

V.3   Tandläkare

5.3.1   Utbildningsplan för tandläkare

Utbildningsplanen som leder fram till examensbevis för tandläkare skall omfatta minst nedanstående ämnen. Undervisning i ett eller flera ämnen får ges inom ramen för eller i anslutning till övriga ämnen.

| A. | Grundläggande ämnen






  — | kemi, |
| --- | --- | --- |

A.

Grundläggande ämnen

—

kemi,

| — | fysik, |
| --- | --- |

—

fysik,

| — | biologi. |
| --- | --- |

—

biologi.

| B. | Mediko-biologiska och allmänna medicinska ämnen






  — | anatomi, |
| --- | --- | --- |

B.

Mediko-biologiska och allmänna medicinska ämnen

—

anatomi,

| — | embryologi, |
| --- | --- |

—

embryologi,

| — | histologi, inklusive cytologi, |
| --- | --- |

—

histologi, inklusive cytologi,

| — | fysiologi, |
| --- | --- |

—

fysiologi,

| — | biokemi (eller fysiologisk kemi), |
| --- | --- |

—

biokemi (eller fysiologisk kemi),

| — | patologisk anatomi, |
| --- | --- |

—

patologisk anatomi,

| — | allmän patologi, |
| --- | --- |

—

allmän patologi,

| — | farmakologi, |
| --- | --- |

—

farmakologi,

| — | mikrobiologi, |
| --- | --- |

—

mikrobiologi,

| — | hygien, |
| --- | --- |

—

hygien,

| — | förebyggande medicin och epidemiologi, |
| --- | --- |

—

förebyggande medicin och epidemiologi,

| — | radiologi, |
| --- | --- |

—

radiologi,

| — | medicinsk rehabilitering, |
| --- | --- |

—

medicinsk rehabilitering,

| — | allmän kirurgi, |
| --- | --- |

—

allmän kirurgi,

| — | allmänmedicin, inklusive barnaålderns invärtes sjukdomar (pediatrik), |
| --- | --- |

—

allmänmedicin, inklusive barnaålderns invärtes sjukdomar (pediatrik),

| — | öron-, näs- och halssjukdomar, |
| --- | --- |

—

öron-, näs- och halssjukdomar,

| — | hudsjukdomar och veneriska sjukdomar, |
| --- | --- |

—

hudsjukdomar och veneriska sjukdomar,

| — | allmän psykologi, psykopatologi och neuropatologi, |
| --- | --- |

—

allmän psykologi, psykopatologi och neuropatologi,

| — | anestesiologi. |
| --- | --- |

—

anestesiologi.

| C. | Ämnen med direkt anknytning till tandläkaryrket






  — | protetik, |
| --- | --- | --- |

C.

Ämnen med direkt anknytning till tandläkaryrket

—

protetik,

| — | materiallära, |
| --- | --- |

—

materiallära,

| — | konserverande tandvård, |
| --- | --- |

—

konserverande tandvård,

| — | förebyggande tandvård, |
| --- | --- |

—

förebyggande tandvård,

| — | anestesiologi och premedicinering vid tandbehandling, |
| --- | --- |

—

anestesiologi och premedicinering vid tandbehandling,

| — | oral kirurgi, |
| --- | --- |

—

oral kirurgi,

| — | oral patologi, |
| --- | --- |

—

oral patologi,

| — | klinisk praktik, |
| --- | --- |

—

klinisk praktik,

| — | barntandvård (pedontologi), |
| --- | --- |

—

barntandvård (pedontologi),

| — | tandreglering (ortodonti), |
| --- | --- |

—

tandreglering (ortodonti),

| — | parodontologi, |
| --- | --- |

—

parodontologi,

| — | odontologisk röntgendiagnostik, |
| --- | --- |

—

odontologisk röntgendiagnostik,

| — | bettfysiologi, |
| --- | --- |

—

bettfysiologi,

| — | yrkets organisation, etik och lagstiftning, |
| --- | --- |

—

yrkets organisation, etik och lagstiftning,

| — | sociala aspekter på tandläkaryrket. |
| --- | --- |

—

sociala aspekter på tandläkaryrket.

5.3.2   Examensbevis över grundutbildning för tandläkare

| Land | Benämning på examensbeviset | Organisme qui délivre le titre de formation | Certificat qui accompagne le titre de formation | Yrkestitel | Referensdatum |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | Diploma van tandarts/Diplôme licencié en science dentaire | — | De universiteiten/Les universités |

Land

Benämning på examensbeviset

Organisme qui délivre le titre de formation

Certificat qui accompagne le titre de formation

Yrkestitel

Referensdatum

België/Belgique/Belgien

Diploma van tandarts/Diplôme licencié en science dentaire

—

De universiteiten/Les universités

| — | De bevoegde Examen-commissie van de Vlaamse Gemeen-schap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française |
| --- | --- |

—

De bevoegde Examen-commissie van de Vlaamse Gemeen-schap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française

Licentiaat in de tandheelkunde/Licencié en science dentaire

28 januari 1980

Česká republika

Diplom o ukončení studia ve studijním programu zubní lékařství (doktor zubního lékařství, Dr. med. Dent.)

Lékařská fakulta univerzity v České republice

Vysvědčení o státní rigorózní zkoušce

Zubní lékař

1 maj 2004

Danmark

Bevis for tandlægeeksamen (odontologisk kandidateksamen)

Tandlægehøjskolerne, Sundhedsvidenskabeligt universitetsfakultet

Autorisation som tandlæge, udstedt af Sundhedsstyrelsen

Tandlæge

28 januari 1980

Deutschland

Zeugnis über die Zahnärztliche Prüfung

Zuständige Behörden

Zahnarzt

28 januari 1980

Eesti

Diplom hambaarstiteaduse õppekava läbimise kohta

Tartu Ülikool

Hambaarst

1 maj 2004

Ελλάς

Πτυχίο Οδοντιατρικής

Πανεπιστήμιο

Οδοντίατρος ή χαρούργος οδοντίατρος

1 januari 1981

España

Título de Licenciado en Odontología

El rector de una universidad

Licenciado en Odontología

1 januari 1986

France

Diplôme d'État de docteur en chirurgie dentaire

Universités

Chirurgien-dentiste

28 januari 1980

Ireland

| — | Bachelor in Dental Science (B.Dent.Sc.) |
| --- | --- |

—

Bachelor in Dental Science (B.Dent.Sc.)

| — | Bachelor of Dental Surgery (BDS) |
| --- | --- |

—

Bachelor of Dental Surgery (BDS)

| — | Licentiate in Dental Surgery (LDS) |
| --- | --- |

—

Licentiate in Dental Surgery (LDS)

| — | Universities |
| --- | --- |

—

Universities

| — | Royal College of Surgeons in Ireland |
| --- | --- |

—

Royal College of Surgeons in Ireland

| — | Dentist |
| --- | --- |

—

Dentist

| — | Dental practitioner |
| --- | --- |

—

Dental practitioner

| — | Dental surgeon |
| --- | --- |

—

Dental surgeon

28 januari 1980

Italia

Diploma di laurea in Odontoiatria e Protesi Dentaria

Università

Diploma di abilitazione all'esercizio dell'odontoiatria e protesi dentaria

Odontoiatra

28 januari 1980

Κύπρος

Πιστοποιητικό Εγγραφής Οδοντιάτρου

Οδοντιατρικό Συμβούλιο

Οδοντίατρος

1 maj 2004

Latvija

Zobārsta diploms

Universitātes tipa augstskola

Rezidenta diploms par zobārsta pēcdiploma izglītības programmas pabeigšanu, ko izsniedz universitātes tipa augstskola, un ”Sertifikāts” — kompetentas iestādes izsniegts dokuments, kas apliecina, ka persona ir nokārtojusi sertifikācijas eksāmenu zobārstniecībā

Zobārsts

1 maj 2004

Lietuva

Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą gydytojo odontologo kvalifikaciją

Universitetas

Internatūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą gydytojo odontologo profesinę kvalifikaciją

Gydytojas odontologas

1 maj 2004

Luxembourg

Diplôme d'État de docteur en médecine dentaire

Jury d'examen d'État

Médecin-dentiste

28 januari 1980

Magyarország

Fogorvosi oklevél (doctor medicinae dentariae, röv.: dr. med. dent.)

Egyetem

Fogorvos

1 maj 2004

Malta

Lawrja fil- Kirurġija Dentali

Universita` ta Malta

Kirurgu Dentali

1 maj 2004

Nederland

Universitair getuigschrift van een met goed gevolg afgelegd tandarts-examen

Faculteit Tandheelkunde

Tandarts

28 januari 1980

Österreich

Bescheid über die Verleihung des akademischen Grades ”Doktor der Zahnheilkunde”

Medizinische Fakultät der Universität

Zahnarzt

1 januari 1994

Polska

Dyplom ukończenia studiów wyższych z tytułem ”lekarz dentysta”

| 1. | Akademia Medyczna |
| --- | --- |

1.

Akademia Medyczna

| 2. | Uniwersytet Medyczny |
| --- | --- |

2.

Uniwersytet Medyczny

| 3. | Collegium Medicum Uniwersytetu Jagiellońskiego |
| --- | --- |

3.

Collegium Medicum Uniwersytetu Jagiellońskiego

Lekarsko – Dentystyczny Egzamin Państwowy

Lekarz dentysta

1 maj 2004

Portugal

Carta de curso de licenciatura em medicina dentária

| — | Faculdades |
| --- | --- |

—

Faculdades

| — | Institutos Superiores |
| --- | --- |

—

Institutos Superiores

Médico dentista

1 januari 1986

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naslov ”doktor dentalne medicine/doktorica dentalne medicine”

Univerza

Potrdilo o opravljenem strokovnem izpitu za poklic zobozdravnik/zobozdravnica

Doktor dentalne medicine/Doktorica dentalne medicine

1 maj 2004

Slovensko

Vysokoškolský diplom o udelení akademického titulu ”doktor zubného lekárstva” (”MDDr.”)

Vysoká škola

Zubný lekár

1 maj 2004

Suomi/Finland

Hammaslääketieteen lisensiaatin tutkinto/Odontologie licentiatexamen

| — | Helsingin yliopisto/Helsingfors universitet |
| --- | --- |

—

Helsingin yliopisto/Helsingfors universitet

| — | Oulun yliopisto |
| --- | --- |

—

Oulun yliopisto

| — | Turun yliopisto |
| --- | --- |

—

Turun yliopisto

Terveydenhuollon oikeusturvakeskuksen päätös käytännön palvelun hyväksymisestä/Beslut av Rättskyddscentralen för hälsovården om godkännande av praktisk tjänstgöring

Hammaslääkäri/Tandläkare

1 januari 1994

Sverige

Tandläkarexamen

Universitetet i Umeå Universitetet i Göteborg Karolinska Institutet Malmö Högskola

Endast för examensbevis som erhållits före den 1 juli 1995, ett utbildningsbevis som utfärdats av Socialstyrelsen

Tandläkare

1 januari 1994

United Kingdom

| — | Bachelor of Dental Surgery (BDS or B.Ch.D.) |
| --- | --- |

—

Bachelor of Dental Surgery (BDS or B.Ch.D.)

| — | Licentiate in Dental Surgery |
| --- | --- |

—

Licentiate in Dental Surgery

| — | Universities |
| --- | --- |

—

Universities

| — | Royal Colleges |
| --- | --- |

—

Royal Colleges

| — | Dentist |
| --- | --- |

—

Dentist

| — | Dental practitioner |
| --- | --- |

—

Dental practitioner

| — | Dental surgeon |
| --- | --- |

—

Dental surgeon

28 januari 1980

5.3.3   Examensbevis för specialisttandläkare

| Ortodonti |
| --- |
| Land | Benämningpåexamensbeviset | Organ som utfärdar examensbeviset | Referensdatum |
| Danmark | Bevis for tilladelse til at betegne sig som specialtandlæge i ortodonti | Sundhedsstyrelsen | 28 januari 1980 |
| Deutschland | Fachzahnärztliche Anerkennung für Kieferorthopädie; | Landeszahnärztekammer | 28 januari 1980 |
| Eesti | Residentuuri lõputunnistus ortodontia erialal | Tartu Ülikool | 1 maj 2004 |
| Ελλάς | Τίτλος Οδοντιατρικής ειδικότητας της Ορθοδοντικής | — | Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση |

Ortodonti

Land

Benämningpåexamensbeviset

Organ som utfärdar examensbeviset

Referensdatum

Danmark

Bevis for tilladelse til at betegne sig som specialtandlæge i ortodonti

Sundhedsstyrelsen

28 januari 1980

Deutschland

Fachzahnärztliche Anerkennung für Kieferorthopädie;

Landeszahnärztekammer

28 januari 1980

Eesti

Residentuuri lõputunnistus ortodontia erialal

Tartu Ülikool

1 maj 2004

Ελλάς

Τίτλος Οδοντιατρικής ειδικότητας της Ορθοδοντικής

—

Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση

| — | Νομαρχία |
| --- | --- |

—

Νομαρχία

1 januari 1981

France

Titre de spécialiste en orthodontie

Conseil National de l'Ordre des chirurgiens dentistes

28 januari 1980

Ireland

Certificate of specialist dentist in orthodontics

Competent authority recognised for this purpose by the competent minister

28 januari 1980

Κύπρος

Πιστοποιητικό Αναγνώρισης του Ειδικού Οδοντιάτρου στην Ορθοδοντική

Οδοντιατρικό Συμβούλιο

1 maj 2004

Latvija

”Sertifikãts” — kompetentas iestãdes izsniegts dokuments, kas apliecina, ka persona ir nokãrtojusi sertifikãcijas eksãmenu ortodontijã

Latvijas Ārstu biedrba

1 maj 2004

Lietuva

Rezidentūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą gydytojo ortodonto profesinç kvalifikaciją

Universitetas

1 maj 2004

Magyarország

Fogszabályozás szakorvosa bizonyítvány

Az Egészségügyi, Szociális és Családügyi Minisztérium illetékes testülete

1 maj 2004

Malta

Ćertifikat ta' speċjalista dentali fl-Ortodonzja

Kumitat ta' Approvazzjoni dwar Speċjalisti

1 maj 2004

Nederland

Bewijs van inschrijving als ort-hodontist in het Specialistenregister

Specialisten Registratie Commissie (SRC) van de Nederlandse Maatschappij tot bevordering der Tandheelkunde

28 januari 1980

Polska

Dyplom uzyskania tytułu specjalisty w dziedzinie ortodoncji

Centrum Egzaminów Medycznych

1 maj 2004

Slovenija

Potrdilo o opravljenem specialističnem izpitu iz čeljustne in zobne ortopedije

| 1. | Ministrstvo za zdravje |
| --- | --- |

1.

Ministrstvo za zdravje

| 2. | Zdravniška zbornica Slovenije |
| --- | --- |

2.

Zdravniška zbornica Slovenije

1 maj 2004

Suomi/Finland

Erikoishammaslääkärin tutkinto, hampaiston oikomishoito/Specialtandläkarexamen, tandreglering

| — | Helsingin yliopisto/Helsingfors universitet |
| --- | --- |

—

Helsingin yliopisto/Helsingfors universitet

| — | Oulun yliopisto |
| --- | --- |

—

Oulun yliopisto

| — | Turun yliopisto |
| --- | --- |

—

Turun yliopisto

1 januari 1994

Sverige

Bevis om specialistkompetens i tandreglering

Socialstyrelsen

1 januari 1994

United Kingdom

Certificate of completion of specialist training in orthodontics

Competent authority recognised for this purpose

28 januari 1980

| Munkirurgi |
| --- |
| Land | Benämningpåexamensbeviset | Organ som utfärdar examensbeviset | Referensdatum |
| Danmark | Bevis for tilladelse til at betegne sig som specialtandlæge i hospitalsodontologi | Sundhedsstyrelsen | 28 januari 1980 |
| Deutschland | Fachzahnärztliche Anerkennung für Oralchirurgie/Mundchirurgie | Landeszahnärztekammer | 28 januari 1980 |
| Ελλάς | Τίτλος Οδοντιατρικής ειδικότητας της Γναθοχαρουργικής | — | Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση |

Munkirurgi

Land

Benämningpåexamensbeviset

Organ som utfärdar examensbeviset

Referensdatum

Danmark

Bevis for tilladelse til at betegne sig som specialtandlæge i hospitalsodontologi

Sundhedsstyrelsen

28 januari 1980

Deutschland

Fachzahnärztliche Anerkennung für Oralchirurgie/Mundchirurgie

Landeszahnärztekammer

28 januari 1980

Ελλάς

Τίτλος Οδοντιατρικής ειδικότητας της Γναθοχαρουργικής

—

Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση

| — | Νομαρχία |
| --- | --- |

—

Νομαρχία

1 januari 1981

Ireland

Certificate of specialist dentist in oral surgery

Competent authority recognised for this purpose by the competent minister

28 januari 1980

Κύπρος

Πιστοποιητικό Αναγνώρισης του Ειδικού Οδοντιάτρου στην Στοματική Χάρουργική

Οδοντιατρικό Συμβούλιο

1 maj 2004

Lietuva

Rezidentūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą burnos chirurgo profesinę kvalifikaciją

Universitetas

1 maj 2004

Magyarország

Dento-alveoláris sebészet szakorvosa bizonyítvány

Az Egészségügyi, Szociális és Családügyi Minisztérium illetékes testülete

1 maj 2004

Malta

Ċertifikat ta' speċjalista dentali fil-Kirurġija tal-ħalq

Kumitat ta' Approvazzjoni dwar Speċjalisti

1 maj 2004

Nederland

Bewijs van inschrijving als kaakchirurg in het Specialistenregister

Specialisten Registratie Commissie (SRC) van de Nederlandse Maatschappij tot bevordering der Tandheelkunde

28 januari 1980

Polska

Dyplom uzyskania tytułu specjalisty w dziedzinie chirurgii stomatologicznej

Centrum Egzaminów Medycznych

1 maj 2004

Slovenija

Potrdilo o opravljenem specialističnem izpitu iz oralne kirurgije

| 1. | Ministrstvo za zdravje |
| --- | --- |

1.

Ministrstvo za zdravje

| 2. | Zdravniška zbornica Slovenije |
| --- | --- |

2.

Zdravniška zbornica Slovenije

1 maj 2004

Suomi/Finland

Erikoishammaslääkärin tutkinto, suu- ja leuka-kirurgia/Specialtandläkarexamen, oral och maxillofacial kirurgi

| — | Helsingin yliopisto/Helsingfors universitet |
| --- | --- |

—

Helsingin yliopisto/Helsingfors universitet

| — | Oulun yliopisto |
| --- | --- |

—

Oulun yliopisto

| — | Turun yliopisto |
| --- | --- |

—

Turun yliopisto

1 januari 1994

Sverige

Bevis om specialistkompetens i tandsystemets kirurgiska sjukdomar

Socialstyrelsen

1 januari 1994

United Kingdom

Certificate of completion of specialist training in oral surgery

Competent authority recognised for this purpose

28 januari 1980

V.4   Veterinär

5.4.1   Utbildningsplan för veterinärer

Utbildningsplanen som leder fram till förvärv av examensbevis för veterinärer skall omfatta minst nedanstående ämnen. Undervisning i ett eller flera ämnen får ges som en del av eller i anslutning till andra ämnen.

A.   Grundläggande ämnen

| — | fysik, |
| --- | --- |

—

fysik,

| — | kemi, |
| --- | --- |

—

kemi,

| — | zoologi, |
| --- | --- |

—

zoologi,

| — | botanik, |
| --- | --- |

—

botanik,

| — | biomatematik. |
| --- | --- |

—

biomatematik.

B.   Särskilda ämnen

| a) | Grundläggande vetenskaper






  — | anatomi (inklusive histologi och embryologi), |
| --- | --- | --- |

a)

Grundläggande vetenskaper

—

anatomi (inklusive histologi och embryologi),

| — | fysiologi, |
| --- | --- |

—

fysiologi,

| — | biokemi, |
| --- | --- |

—

biokemi,

| — | genetik, |
| --- | --- |

—

genetik,

| — | farmakologi, |
| --- | --- |

—

farmakologi,

| — | farmaci, |
| --- | --- |

—

farmaci,

| — | toxikologi, |
| --- | --- |

—

toxikologi,

| — | mikrobiologi, |
| --- | --- |

—

mikrobiologi,

| — | immunologi, |
| --- | --- |

—

immunologi,

| — | epidemiologi, |
| --- | --- |

—

epidemiologi,

| — | yrkesetik. |
| --- | --- |

—

yrkesetik.

| b) | Kliniska vetenskaper






  — | obstetrik, |
| --- | --- | --- |

b)

Kliniska vetenskaper

—

obstetrik,

| — | patologi (inklusive patologisk anatomi), |
| --- | --- |

—

patologi (inklusive patologisk anatomi),

| — | parasitologi, |
| --- | --- |

—

parasitologi,

| — | klinisk medicin och kirurgi (inklusive anestesiologi), |
| --- | --- |

—

klinisk medicin och kirurgi (inklusive anestesiologi),

| — | klinisk undervisning om olika husdjur, fjäderfä och andra djurarter, |
| --- | --- |

—

klinisk undervisning om olika husdjur, fjäderfä och andra djurarter,

| — | förebyggande medicin, |
| --- | --- |

—

förebyggande medicin,

| — | radiologi, |
| --- | --- |

—

radiologi,

| — | ortplantning och fortplantningsrubbningar, |
| --- | --- |

—

ortplantning och fortplantningsrubbningar,

| — | medicin och hälsoskydd inom det allmänna veterinärväsendet, |
| --- | --- |

—

medicin och hälsoskydd inom det allmänna veterinärväsendet,

| — | veterinärlagstiftning och rättsmedicin, |
| --- | --- |

—

veterinärlagstiftning och rättsmedicin,

| — | terapeutik, |
| --- | --- |

—

terapeutik,

| — | propedeutik. |
| --- | --- |

—

propedeutik.

| c) | Animalisk produktion






  — | animalisk produktion, |
| --- | --- | --- |

c)

Animalisk produktion

—

animalisk produktion,

| — | animalisk näringslära, |
| --- | --- |

—

animalisk näringslära,

| — | agronomi, |
| --- | --- |

—

agronomi,

| — | lantbruksekonomi, |
| --- | --- |

—

lantbruksekonomi,

| — | kreatursuppfödning, |
| --- | --- |

—

kreatursuppfödning,

| — | veterinärhygien, |
| --- | --- |

—

veterinärhygien,

| — | djuretologi och djurskydd. |
| --- | --- |

—

djuretologi och djurskydd.

| d) | Livsmedelshygien






  — | inspektion och kontroll av animaliska livsmedel eller livsmedel av animaliskt ursprung, |
| --- | --- | --- |

d)

Livsmedelshygien

—

inspektion och kontroll av animaliska livsmedel eller livsmedel av animaliskt ursprung,

| — | livsmedelshygien ochteknologi, |
| --- | --- |

—

livsmedelshygien ochteknologi,

| — | praktiskt arbete (inklusive praktiskt arbete på slakterier och andra ställen för hantering av livsmedel. |
| --- | --- |

—

praktiskt arbete (inklusive praktiskt arbete på slakterier och andra ställen för hantering av livsmedel.

Den praktiska utbildningen får ske i form av en praktikperiod, förutsatt att denna sker på heltid och under den behöriga myndighetens direkta tillsyn och inte överstiger sex månader inom ramen för en sammanlagd studietid på fem år.

Fördelningen av den teoretiska och praktiska utbildningen på de olika ämnesgrupperna skall avvägas och samordnas på sådant sätt att kunskaper och erfarenheter kan förvärvas på ett sätt som gör det möjligt för veterinären att utföra alla sina uppgifter.

5.4.2   Förteckning över benämningar på examensbevis för veterinärer

| Land | Benämning på examensbeviset | Organ som utfärdar examensbeviset | Yrkestitel | Referensdatum |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | Diploma van dierenarts/Diplôme de docteur en médecine vétérinaire | — | De universiteiten/Les universités |

Land

Benämning på examensbeviset

Organ som utfärdar examensbeviset

Yrkestitel

Referensdatum

België/Belgique/Belgien

Diploma van dierenarts/Diplôme de docteur en médecine vétérinaire

—

De universiteiten/Les universités

| — | De bevoegde Examen-commissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française |
| --- | --- |

—

De bevoegde Examen-commissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française

21 december 1980

Česká republika

| — | Diplom o ukončení studia ve studijním programu veterinární lékařství (doktor veterinární medicíny, MVDr.) |
| --- | --- |

—

Diplom o ukončení studia ve studijním programu veterinární lékařství (doktor veterinární medicíny, MVDr.)

| — | Diplom o ukončení studia ve studijním programu veterinární hygiena a ekolo-gie (doktor veterinární medicíny, MVDr.) |
| --- | --- |

—

Diplom o ukončení studia ve studijním programu veterinární hygiena a ekolo-gie (doktor veterinární medicíny, MVDr.)

Veterinární fakulta univerzity v České republice

1 maj 2004

Danmark

Bevis for bestået kandidat-eksamen i veterinærvidenskab

Kongelige Veterinær- og Landbohøjskole

21 december 1980

Deutschland

Zeugnis über das Ergebnis des Dritten Abschnitts der Tierärztlichen Prüfung und das Gesamtergebnis der Tierärztlichen Prüfung

Der Vorsitzende des Prüfungsausschusses für die Tierärztliche Prüfung einer Universität oder Hochschule

21 december 1980

Eesti

Diplom: täitnud veterinaarmeditsiini õppekava

Eesti Põllu majandusülikool

1 maj 2004

Ελλάς

Πτυχίο Κτηνιατρικής

Πανεπιστήμιο Θεσσαλονίκης και Θεσσαλίας

1 januari 1981

España

Título de Licenciado en Veterinaria

| — | Ministerio de Educación y Cultura |
| --- | --- |

—

Ministerio de Educación y Cultura

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

1 januari 1986

France

Diplôme d'État de docteur vétérinaire

21 december 1980

Ireland

| — | Diploma of Bachelor in/of Veterinary Medicine (MVB) |
| --- | --- |

—

Diploma of Bachelor in/of Veterinary Medicine (MVB)

| — | Diploma of Membership of the Royal College of Veteri-nary Surgeons (MRCVS) |
| --- | --- |

—

Diploma of Membership of the Royal College of Veteri-nary Surgeons (MRCVS)

21 december 1980

Italia

Diploma di laurea in medicina veterinaria

Università

Diploma di abilitazione all'esercizio della medicina veterinaria

1 januari 1985

Κύπρος

Πιστοποιητικό Εγγραφής Κτηνιάτρου

Κτηνιατρικό Συμβούλιο

1 maj 2004

Latvija

Veterinārārsta diploms

Latvijas Lauksaimniecības Universitāte

1 maj 2004

Lietuva

Aukštojo mokslo diplomas (veterinarijos gydytojo (DVM))

Lietuvos Veterinarijos Akademija

1 maj 2004

Luxembourg

Diplôme d'État de docteur en médecine vétérinaire

Jury d'examen d'État

21 december 1980

Magyarország

Állatorvosdoktor oklevél – dr. med. vet.

Szent István Egyetem Állator-vos-tudományi Kar

1 maj 2004

Malta

Liċenzja ta' Kirurgu Veterinarju

Kunsill tal-Kirurġi Veterinarji

1 maj 2004

Nederland

Getuigschrift van met goed gevolg afgelegd diergenees-kundig/veeartsenijkundig examen

21 december 1980

Österreich

| — | Diplom-Tierarzt |
| --- | --- |

—

Diplom-Tierarzt

| — | Magister medicinae veterinariae |
| --- | --- |

—

Magister medicinae veterinariae

Universität

| — | Doktor der Veterinär-medizin |
| --- | --- |

—

Doktor der Veterinär-medizin

| — | Doctor medicinae veterinariae |
| --- | --- |

—

Doctor medicinae veterinariae

| — | Fachtierarzt |
| --- | --- |

—

Fachtierarzt

1 januari 1994

Polska

Dyplom lekarza weterynarii

| 1. | Szkoła Główna Gos-podarstwa Wiejskiego w Warszawie |
| --- | --- |

1.

Szkoła Główna Gos-podarstwa Wiejskiego w Warszawie

| 2. | Akademia Rolnicza we Wrocławiu |
| --- | --- |

2.

Akademia Rolnicza we Wrocławiu

| 3. | Akademia Rolnicza w Lubli-nie |
| --- | --- |

3.

Akademia Rolnicza w Lubli-nie

| 4. | Uniwersytet Warmińsko-Mazurski w Olsztynie |
| --- | --- |

4.

Uniwersytet Warmińsko-Mazurski w Olsztynie

1 maj 2004

Portugal

Carta de curso de licenciatura em medicina veterinária

Universidade

1 januari 1986

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naslov ”doktor veterinarske medicine/doktorica veterinarske medicine”

Univerza

Spričevalo o opravljenem državnem izpitu s področja veterinarstva

1 maj 2004

Slovensko

Vysokoškolský diplom o ude-lení akademického titulu ”doktor veterinárskej medicíny” (”MVDr.”)

Univerzita veterinárskeho lekárstva

1 maj 2004

Suomi/Finland

Eläinlääketieteen lisensiaatin tutkinto/Veterinärmedicine licentiatexamen

Helsingin yliopisto/Helsingfors universitet

1 januari 1994

Sverige

Veterinärexamen

Sveriges Lantbruksuniversitet

1 januari 1994

United Kingdom

| 1. | Bachelor of Veterinary Science (BVSc) |
| --- | --- |

1.

Bachelor of Veterinary Science (BVSc)

| 1. | University of Bristol |
| --- | --- |

1.

University of Bristol

21 december 1980

| 2. | Bachelor of Veterinary Science (BVSc) |
| --- | --- |

2.

Bachelor of Veterinary Science (BVSc)

| 2. | University of Liverpool |
| --- | --- |

2.

University of Liverpool

| 3. | Bachelor of Veterinary Medicine (BvetMB) |
| --- | --- |

3.

Bachelor of Veterinary Medicine (BvetMB)

| 3. | University of Cambridge |
| --- | --- |

3.

University of Cambridge

| 4. | Bachelor of Veterinary Medicine and Surgery (BVM&S) |
| --- | --- |

4.

Bachelor of Veterinary Medicine and Surgery (BVM&S)

| 4. | University of Edinburgh |
| --- | --- |

4.

University of Edinburgh

| 5. | Bachelor of Veterinary Medicine and Surgery (BVM&S) |
| --- | --- |

5.

Bachelor of Veterinary Medicine and Surgery (BVM&S)

| 5. | University of Glasgow |
| --- | --- |

5.

University of Glasgow

| 6. | Bachelor of Veterinary Medicine (BvetMed) |
| --- | --- |

6.

Bachelor of Veterinary Medicine (BvetMed)

| 6. | University of London |
| --- | --- |

6.

University of London

V.5   Barnmorskor

5.5.1   Utbildningsplan för barnmorskor (utbildning I och II)

Utbildningsplanen för förvärv av examensbevis för barnmorskor består av följande två delar:

A.   Teoretisk och teknisk undervisning

| a) | Allmänna ämnen






  — | grunderna i anatomi och fysiologi, |
| --- | --- | --- |

a)

Allmänna ämnen

—

grunderna i anatomi och fysiologi,

| — | grunderna i patologi, |
| --- | --- |

—

grunderna i patologi,

| — | grunderna i bakteriologi, virologi och parasitologi, |
| --- | --- |

—

grunderna i bakteriologi, virologi och parasitologi,

| — | grunderna i biofysik, biokemi och radiologi, |
| --- | --- |

—

grunderna i biofysik, biokemi och radiologi,

| — | barnaålderns invärtes sjukdomar (pediatrik), särskilt med avseende på nyfödda barn, |
| --- | --- |

—

barnaålderns invärtes sjukdomar (pediatrik), särskilt med avseende på nyfödda barn,

| — | hygien, hälsoundervisning, förebyggande vård, tidig sjukdomsdiagnos, |
| --- | --- |

—

hygien, hälsoundervisning, förebyggande vård, tidig sjukdomsdiagnos,

| — | näringslära och dietetik, särskilt med avseende på kvinnor, nyfödda barn och spädbarn, |
| --- | --- |

—

näringslära och dietetik, särskilt med avseende på kvinnor, nyfödda barn och spädbarn,

| — | grunderna i sociologi och socialmedicinska spörsmål, |
| --- | --- |

—

grunderna i sociologi och socialmedicinska spörsmål,

| — | grunderna i farmakologi, |
| --- | --- |

—

grunderna i farmakologi,

| — | psykologi, |
| --- | --- |

—

psykologi,

| — | pedagogik, principer och metoder, |
| --- | --- |

—

pedagogik, principer och metoder,

| — | hälso- och sjukvårdslagstiftning, sociallagstiftning samt hälsooch sjukvårdens uppbyggnad, |
| --- | --- |

—

hälso- och sjukvårdslagstiftning, sociallagstiftning samt hälsooch sjukvårdens uppbyggnad,

| — | yrkesetik och lagstiftning som rör yrket, |
| --- | --- |

—

yrkesetik och lagstiftning som rör yrket,

| — | sex- och samlevnadsundervisning och familjeplanering, |
| --- | --- |

—

sex- och samlevnadsundervisning och familjeplanering,

| — | Protection juridique de la mère et de l'enfant, |
| --- | --- |

—

Protection juridique de la mère et de l'enfant,

| b) | Ämnen som är specifika för verksamhet som barnmorska






  — | anatomi och fysiologi, |
| --- | --- | --- |

b)

Ämnen som är specifika för verksamhet som barnmorska

—

anatomi och fysiologi,

| — | embryologi och fosterutveckling, |
| --- | --- |

—

embryologi och fosterutveckling,

| — | graviditet, förlossning och barnsängsperiod, |
| --- | --- |

—

graviditet, förlossning och barnsängsperiod,

| — | gynekologisk och obstetrisk patologi, |
| --- | --- |

—

gynekologisk och obstetrisk patologi,

| — | förberedelser inför förlossning och föräldraskap, inklusive psykologiska aspekter, |
| --- | --- |

—

förberedelser inför förlossning och föräldraskap, inklusive psykologiska aspekter,

| — | förlossningsförberedelser (inklusive kunskap om och användning av teknisk utrustning inom obstetriken), |
| --- | --- |

—

förlossningsförberedelser (inklusive kunskap om och användning av teknisk utrustning inom obstetriken),

| — | analgesi, anestesiologi och intensivvård, |
| --- | --- |

—

analgesi, anestesiologi och intensivvård,

| — | det nyfödda barnets fysiologi och patologi, |
| --- | --- |

—

det nyfödda barnets fysiologi och patologi,

| — | vård av och tillsyn över det nyfödda barnet, |
| --- | --- |

—

vård av och tillsyn över det nyfödda barnet,

| — | psykologiska och sociala faktorer. |
| --- | --- |

—

psykologiska och sociala faktorer.

B.   Praktisk och klinisk utbildning

Denna utbildning skall ges under lämplig handledning:

| — | Rådgivning till gravida kvinnor omfattande minst 100 undersökningar före förlossning. |
| --- | --- |

—

Rådgivning till gravida kvinnor omfattande minst 100 undersökningar före förlossning.

| — | Övervakning och vård av minst 40 kvinnor under förlossning. |
| --- | --- |

—

Övervakning och vård av minst 40 kvinnor under förlossning.

| — | Eleven skall ha skött minst 40 förlossningar; i de fall då detta antal inte kan uppnås, kan antalet minskas till lägst 30 under förutsättning att eleven aktivt deltar vid ytterligare 20 förlossningar. |
| --- | --- |

—

Eleven skall ha skött minst 40 förlossningar; i de fall då detta antal inte kan uppnås, kan antalet minskas till lägst 30 under förutsättning att eleven aktivt deltar vid ytterligare 20 förlossningar.

| — | Aktiv medverkan vid sätesförlossningar. I de fall då detta inte är möjligt får praktiken ske i en simulerad situation. |
| --- | --- |

—

Aktiv medverkan vid sätesförlossningar. I de fall då detta inte är möjligt får praktiken ske i en simulerad situation.

| — | Utförande av episiotomi och förtrogenhet med suturering. Detta skall innefatta teoretisk handledning och klinisk praktik. Det praktiska utförandet av suturering innefattar suturering av såret efter episiotomi och enkel perineal laceration. Detta får ske i en simulerad situation, om det är absolut nödvändigt. |
| --- | --- |

—

Utförande av episiotomi och förtrogenhet med suturering. Detta skall innefatta teoretisk handledning och klinisk praktik. Det praktiska utförandet av suturering innefattar suturering av såret efter episiotomi och enkel perineal laceration. Detta får ske i en simulerad situation, om det är absolut nödvändigt.

| — | Övervakning och vård av 40 kvinnor med komplikationer före, under eller efter förlossningen |
| --- | --- |

—

Övervakning och vård av 40 kvinnor med komplikationer före, under eller efter förlossningen

| — | Övervakning och vård (inklusive undersökning) av minst 100 kvinnor efter förlossningen och av friska nyfödda barn |
| --- | --- |

—

Övervakning och vård (inklusive undersökning) av minst 100 kvinnor efter förlossningen och av friska nyfödda barn

| — | Övervakning och vård av nyfödda som kräver specialvård inklusive de barn som är för tidigt eller för sent födda, underviktiga eller sjuka barn. |
| --- | --- |

—

Övervakning och vård av nyfödda som kräver specialvård inklusive de barn som är för tidigt eller för sent födda, underviktiga eller sjuka barn.

| — | Vård av kvinnor med gynekologiska och obstetriska besvär. |
| --- | --- |

—

Vård av kvinnor med gynekologiska och obstetriska besvär.

| — | Förtrogenhet med vård av patienter med medicinska och kirurgiska sjukdomar. Detta skall innefatta teoretisk handledning och klinisk praktik. |
| --- | --- |

—

Förtrogenhet med vård av patienter med medicinska och kirurgiska sjukdomar. Detta skall innefatta teoretisk handledning och klinisk praktik.

Den teoretiska och tekniska utbildningen (del A i utbildningsplanen) skall avpassas till och samordnas med den kliniska utbildningen (del B i utbildningsplanen), så att de kunskaper och erfarenheter som avses i denna bilaga kan förvärvas på lämpligt sätt.

Den kliniska barnmorskeutbildningen (del B i utbildningsplanen) skall ha formen av handledd praktik på sjukhusavdelningar eller andra vårdinrättningar som godkänts av de behöriga myndigheterna eller organen. Under denna utbildning skall barnmorskeeleverna ta del i verksamheten på avdelningarna i fråga i den mån den bidrar till deras utbildning. De skall informeras om det ansvar som gäller för verksamhet som barnmorska.

5.5.2   Förteckning över benämningar på examensbevis för barnmorskor

| Land | Benämning på examensbeviset | Organ som utfärdar examensbeviset | Yrkestitel | Referensdatum |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | Diploma van vroedvrouw/Diplôme d'accoucheuse | — | De erkende opleidings-instituten/Les établissements d'enseignement |

Land

Benämning på examensbeviset

Organ som utfärdar examensbeviset

Yrkestitel

Referensdatum

België/Belgique/Belgien

Diploma van vroedvrouw/Diplôme d'accoucheuse

—

De erkende opleidings-instituten/Les établissements d'enseignement

| — | De bevoegde Examencom-missie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury com-pétent d'enseignement de la Communauté française |
| --- | --- |

—

De bevoegde Examencom-missie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury com-pétent d'enseignement de la Communauté française

Vroedvrouw/Accoucheuse

23 januari 1983

Česká republika

| 1. | Diplom o ukončení studia ve studijním programu ošetřovatelství ve studijním oboru porodní asistentka (bakalář, Bc.)






  — | Vysvědčení o státní závěrečné zkoušce |
| --- | --- | --- |

1.

Diplom o ukončení studia ve studijním programu ošetřovatelství ve studijním oboru porodní asistentka (bakalář, Bc.)

—

Vysvědčení o státní závěrečné zkoušce

| 1. | Vysoká škola zřízená nebo uznaná státem |
| --- | --- |

1.

Vysoká škola zřízená nebo uznaná státem

Porodní asistentka/porodní asistent

1 maj 2004

| 2. | Diplom o ukončení studia ve studijním oboru diplo-movaná porodní asistentka (diplomovaný specialista, DiS.)






  — | Vysvědčení o absoluto-riu |
| --- | --- | --- |

2.

Diplom o ukončení studia ve studijním oboru diplo-movaná porodní asistentka (diplomovaný specialista, DiS.)

—

Vysvědčení o absoluto-riu

| 2. | Vyšší odborná škola zřízená nebo uznaná státem |
| --- | --- |

2.

Vyšší odborná škola zřízená nebo uznaná státem

Danmark

Bevis for bestået jordemodereksamen

Danmarks jordemoderskole

Jordemoder

23 januari 1983

Deutschland

Zeugnis über die staatliche Prüfung für Hebammen und Entbindungspfleger

Staatlicher Prüfungsausschuss

| — | Hebamme |
| --- | --- |

—

Hebamme

| — | Entbindungspfleger |
| --- | --- |

—

Entbindungspfleger

23 januari 1983

Eesti

Diplom ämmaemanda erialal

| 1. | Tallinna Meditsiinikool |
| --- | --- |

1.

Tallinna Meditsiinikool

| 2. | Tartu Meditsiinikool |
| --- | --- |

2.

Tartu Meditsiinikool

Ämmaemand

1 maj 2004

Ελλάς

| 1. | Πτυχίο Τμήματος Μαιευτικής Τεχνολογικών Εκπαιδευτικών Ιδρυμάτων (Τ.Ε.Ι.) |
| --- | --- |

1.

Πτυχίο Τμήματος Μαιευτικής Τεχνολογικών Εκπαιδευτικών Ιδρυμάτων (Τ.Ε.Ι.)

| 1. | Τεχνολογικά Εκπαιδευτικά Ιδρύματα (Τ.Ε.Ι.) |
| --- | --- |

1.

Τεχνολογικά Εκπαιδευτικά Ιδρύματα (Τ.Ε.Ι.)

| — | Μαία |
| --- | --- |

—

Μαία

| — | Μαιευτής |
| --- | --- |

—

Μαιευτής

23 januari 1983

| 2. | Πτυχίο του Τμήματος Μαιών της Ανωτέρας Σχολής Στελεχών Υγείας και Κοινων. Πρόνοιας (ΚΑΤΕΕ) |
| --- | --- |

2.

Πτυχίο του Τμήματος Μαιών της Ανωτέρας Σχολής Στελεχών Υγείας και Κοινων. Πρόνοιας (ΚΑΤΕΕ)

| 2. | ΚΑΤΕΕ Υπουργείου Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτων |
| --- | --- |

2.

ΚΑΤΕΕ Υπουργείου Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτων

| 3. | Πτυχίο Μαίας Ανωτέρας Σχολής Μαιών |
| --- | --- |

3.

Πτυχίο Μαίας Ανωτέρας Σχολής Μαιών

| 3. | Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας |
| --- | --- |

3.

Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας

España

| — | Título de matrona |
| --- | --- |

—

Título de matrona

| — | Título de asistente obstétrico (matrona) |
| --- | --- |

—

Título de asistente obstétrico (matrona)

| — | Título de enfermería obstétrica-ginecológica |
| --- | --- |

—

Título de enfermería obstétrica-ginecológica

Ministerio de Educación y Cultura

| — | Matrona |
| --- | --- |

—

Matrona

| — | Asistente obstétrico |
| --- | --- |

—

Asistente obstétrico

1 januari 1986

France

Diplôme de sage-femme

L'État

Sage-femme

23 januari 1983

Ireland

Certificate in Midwifery

An Board Altranais

Midwife

23 januari 1983

Italia

Diploma d'ostetrica

Scuole riconosciute dallo Stato

Ostetrica

23 januari 1983

Κύπρος

Δίπλωμα στο μεταβασικό πρόγραμμα Μαιευτικής

Νοσηλευτική Σχολή

Εγγεγραμμένη Μαία

1 maj 2004

Latvija

Diploms par vecmātes kvalifikācijas iegūšanu

Māsu skolas

Vecmāte

1 maj 2004

Lietuva

| 1. | Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą bendro-sios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją, ir profesinės kvalifikacijos pažymėjimas, nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją – Pažymėjimas, liudijantis profesinę praktiką akušerijoje |
| --- | --- |

1.

Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą bendro-sios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją, ir profesinės kvalifikacijos pažymėjimas, nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją – Pažymėjimas, liudijantis profesinę praktiką akušerijoje

| 1. | Universitetas |
| --- | --- |

1.

Universitetas

Akušeris

1 maj 2004

| 2. | Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą bendro-sios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją, ir profesinės kvalifikacijos pažymėjimas, nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją – Pažymėjimas, liudijantis profesinę praktiką akušerijoje |
| --- | --- |

2.

Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą bendro-sios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją, ir profesinės kvalifikacijos pažymėjimas, nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją – Pažymėjimas, liudijantis profesinę praktiką akušerijoje

| 2. | Kolegija |
| --- | --- |

2.

Kolegija

| 3. | Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

3.

Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją

| 3. | Kolegija |
| --- | --- |

3.

Kolegija

Luxembourg

Diplôme de sage-femme

Ministère de l'éducation nationale, de la formation professionnelle et des sports

Sage-femme

23 januari 1983

Magyarország

Szülésznő bizonyítvány

Iskola/főiskola

Szülésznő

1 maj 2004

Malta

Lawrja jew diploma fl-Istudji tal-Qwiebel

Universita` ta' Malta

Qabla

1 maj 2004

Nederland

Diploma van verloskundige

Door het Ministerie van Volksgezondheid, Welzijn en Sport erkende opleidings-instellingen

Verloskundige

23 januari 1983

Österreich

Hebammen-Diplom

| — | Hebammenakademie |
| --- | --- |

—

Hebammenakademie

| — | Bundeshebammenlehranstalt |
| --- | --- |

—

Bundeshebammenlehranstalt

Hebamme

1 januari 1994

Polska

Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku położnictwo z tytułem ”magister położnictwa”

| 1. | Uniwersytet Medyczny |
| --- | --- |

1.

Uniwersytet Medyczny

| 2. | Collegium Medicum Uniwersytetu Jagiellońskiego |
| --- | --- |

2.

Collegium Medicum Uniwersytetu Jagiellońskiego

Położna

1 maj 2004

Portugal

| 1. | Diploma de enfermeiro especialista em enfermagem de saúde materna e obstét-rica |
| --- | --- |

1.

Diploma de enfermeiro especialista em enfermagem de saúde materna e obstét-rica

| 1. | Escolas de Enfermagem |
| --- | --- |

1.

Escolas de Enfermagem

Enfermeiro especialista em enfermagem de saúde materna e obstétrica

1 januari 1986

| 2. | Diploma/carta de curso de estudos superiores especiali-zados em enfermagem de saúde materna e obstétrica |
| --- | --- |

2.

Diploma/carta de curso de estudos superiores especiali-zados em enfermagem de saúde materna e obstétrica

| 2. | Escolas Superiores de Enfer-magem |
| --- | --- |

2.

Escolas Superiores de Enfer-magem

| 3. | Diploma (do curso de pós-licenciatura) de especia-lização em enfermagem de saúde materna e obstétrica |
| --- | --- |

3.

Diploma (do curso de pós-licenciatura) de especia-lização em enfermagem de saúde materna e obstétrica

| 3. | — | Escolas Superiores de Enfermagem |
| --- | --- | --- |

3.

—

Escolas Superiores de Enfermagem

| — | Escolas Superiores de Saúde |
| --- | --- |

—

Escolas Superiores de Saúde

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naslov ”diplomirana babica/diplomirani babičar”

| 1. | Univerza |
| --- | --- |

1.

Univerza

| 2. | Visoka strokovna šola |
| --- | --- |

2.

Visoka strokovna šola

Diplomirana babica/Diplomirani babičar

1 maj 2004

Slovensko

| 1. | Vysokoškolský diplom o udelení akademického titulu ”bakalár z pôrodnej asistencie” (”Bc.”) |
| --- | --- |

1.

Vysokoškolský diplom o udelení akademického titulu ”bakalár z pôrodnej asistencie” (”Bc.”)

| 1. | Vysoká škola |
| --- | --- |

1.

Vysoká škola

Pôrodná asistentka

1 maj 2004

| 2. | Absolventský diplom v štu-dijnom odbore diplomovaná pôrodná asistentka |
| --- | --- |

2.

Absolventský diplom v štu-dijnom odbore diplomovaná pôrodná asistentka

| 2. | Stredná zdravotnícka škola |
| --- | --- |

2.

Stredná zdravotnícka škola

Suomi

| 1. | Kätilön tutkinto/barnmorske examen |
| --- | --- |

1.

Kätilön tutkinto/barnmorske examen

| 1. | Terveydenhuoltooppi-laitokset/hälsovårds-läroanstalter |
| --- | --- |

1.

Terveydenhuoltooppi-laitokset/hälsovårds-läroanstalter

Kätilö/Barnmorska

1 januari 1994

| 2. | Sosiaali- ja terveysalan ammattikorkeakoulut-utkinto, kätilö (AMK)/Yrkes-högskoleexamen inom hälsovård och det sociala området, barnmorska (YH) |
| --- | --- |

2.

Sosiaali- ja terveysalan ammattikorkeakoulut-utkinto, kätilö (AMK)/Yrkes-högskoleexamen inom hälsovård och det sociala området, barnmorska (YH)

| 2. | Ammattikorkeakoulut/Yrkeshögskolor |
| --- | --- |

2.

Ammattikorkeakoulut/Yrkeshögskolor

Sverige

Barnmorskeexamen

Universitet eller högskola

Barnmorska

1 januari 1994

United Kingdom

Statement of registration as a Midwife on part 10 of the register kept by the United Kingdom Central Council for Nursing, Midwifery and Health visiting

Various

Midwife

23 januari 1983

V.6   Farmaceut

5.6.1   Utbildningsplan för farmaceuter

| — | Växt- och djurbiologi. |
| --- | --- |

—

Växt- och djurbiologi.

| — | Fysik. |
| --- | --- |

—

Fysik.

| — | Allmän och oorganisk kemi. |
| --- | --- |

—

Allmän och oorganisk kemi.

| — | Organisk kemi. |
| --- | --- |

—

Organisk kemi.

| — | Analytisk kemi. |
| --- | --- |

—

Analytisk kemi.

| — | Farmaceutisk kemi inklusive läkemedelsanalys. |
| --- | --- |

—

Farmaceutisk kemi inklusive läkemedelsanalys.

| — | Allmän och tillämpad biokemi (medicinsk). |
| --- | --- |

—

Allmän och tillämpad biokemi (medicinsk).

| — | Anatomi och fysiologi; medicinsk terminologi. |
| --- | --- |

—

Anatomi och fysiologi; medicinsk terminologi.

| — | Mikrobiologi. |
| --- | --- |

—

Mikrobiologi.

| — | Farmakologi och farmakoterapi. |
| --- | --- |

—

Farmakologi och farmakoterapi.

| — | Farmaceutisk teknologi. |
| --- | --- |

—

Farmaceutisk teknologi.

| — | Toxikologi. |
| --- | --- |

—

Toxikologi.

| — | Farmakognosi. |
| --- | --- |

—

Farmakognosi.

| — | Lagstiftning och eventuellt yrkesetik. |
| --- | --- |

—

Lagstiftning och eventuellt yrkesetik.

Vid avvägningen mellan teoretisk och praktisk utbildning skall för varje ämne i utbildningsplanen tillräckligt stor vikt läggas vid den teoretiska delen så att utbildningens akademiska karaktär bibehålls.

5.6.2   Förteckning över benämningar på examensbevis för farmaceuter

| Land | Benämning på examensbeviset | Organ som utfärdar examensbeviset | Behörighetsbevis som medföljer examensbeviset | Referensdatum |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | Diploma van apotheker/Diplôme de pharmacien | — | De universiteiten/Les universités |

Land

Benämning på examensbeviset

Organ som utfärdar examensbeviset

Behörighetsbevis som medföljer examensbeviset

Referensdatum

België/Belgique/Belgien

Diploma van apotheker/Diplôme de pharmacien

—

De universiteiten/Les universités

| — | De bevoegde Examencom-missie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury com-pétent d'enseignement de la Communauté française |
| --- | --- |

—

De bevoegde Examencom-missie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury com-pétent d'enseignement de la Communauté française

1 oktober 1987

Česká republika

Diplom o ukončení studia ve studijním programu farmacie (magistr, Mgr.)

Farmaceutická fakulta univerzity v České republice

Vysvědčení o státní závěrečné zkoušce

1 maj 2004

Danmark

Bevis for bestået farmaceutisk kandidateksamen

Danmarks Farmaceutiske Høj-skole

1 oktober 1987

Deutschland

Zeugnis über die Staatliche Pharmazeutische Prüfung

Zuständige Behörden

1 oktober 1987

Eesti

Diplom proviisori õppekava läbimisest

Tartu Ülikool

1 maj 2004

Ελλάς

Άδεια άσκησης φαρμακευτικού επαγγέλματος

Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση

1 oktober 1987

España

Título de licenciado en farmacia

| — | Ministerio de Educación y Cultura |
| --- | --- |

—

Ministerio de Educación y Cultura

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

1 oktober 1987

France

| — | Diplôme d'État de pharma-cien |
| --- | --- |

—

Diplôme d'État de pharma-cien

| — | Diplôme d'État de docteur en pharmacie |
| --- | --- |

—

Diplôme d'État de docteur en pharmacie

Universités

1 oktober 1987

Ireland

Certificate of Registered Pharmaceutical Chemist

1 oktober 1987

Italia

Diploma o certificato di abilitazione all'esercizio della professione di farmacista ottenuto in seguito ad un esame di Stato

Università

1 november 1993

Κύπρος

Πιστοποιητικό Εγγραφής Φαρμακοποιού

Συμβούλιο Φαρμακευτικής

1 maj 2004

Latvija

Farmaceita diploms

Universitātes tipa augstskola

1 maj 2004

Lietuva

Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą vaistininko profesinę kvalifikaciją

Universitetas

1 maj 2004

Luxembourg

Diplôme d'État de pharmacien

Jury d'examen d'État + visa du ministre de l'éducation nationale

1 oktober 1987

Magyarország

Okleveles gyógyszerész oklevél (magister pharmaciae, röv: mag. pharm)

EG Egyetem

1 maj 2004

Malta

Lawrja fil-farmaċija

Universita` ta' Malta

1 maj 2004

Nederland

Getuigschrift van met goed gevolg afgelegd apothekers-examen

Faculteit Farmacie

1 oktober 1987

Österreich

Staatliches Apothekerdiplom

Bundesministerium für Arbeit, Gesundheit und Soziales

1 oktober 1994

Polska

Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku farmacja z tytułem magistra

| 1. | Akademia Medyczna |
| --- | --- |

1.

Akademia Medyczna

| 2. | Uniwersytet Medyczny |
| --- | --- |

2.

Uniwersytet Medyczny

| 3. | Collegium Medicum Uniwersytetu Jagiellońskiego |
| --- | --- |

3.

Collegium Medicum Uniwersytetu Jagiellońskiego

1 maj 2004

Portugal

Carta de curso de licenciatura em Ciências Farmacêuticas

Universidades

1 oktober 1987

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naziv ”magister farmacije/magistra farmacije”

Univerza

Potrdilo o opravljenem strokovnem izpitu za poklic magister farmacije/magistra farmacije

1 maj 2004

Slovensko

Vysokoškolský diplom o udelení akademického titulu ”magister farmácie” (”Mgr.”)

Vysoká škola

1 maj 2004

Suomi/Finland

Proviisorin tutkinto/Provisorexamen

| — | Helsingin yliopisto/Helsingfors universitet |
| --- | --- |

—

Helsingin yliopisto/Helsingfors universitet

| — | Kuopion yliopisto |
| --- | --- |

—

Kuopion yliopisto

1 oktober 1994

Sverige

Apotekarexamen

Uppsala universitet

1 oktober 1994

United Kingdom

Certificate of Registered Pharmaceutical Chemist

1 oktober 1987

V.7   Arkitekt

5.7.1   Förteckning över benämningar på examensbevis för arkitekter som erkänts i enlighet med artikel 46

| Land | Benämning på examensbeviset | Organ som utfärdar examensbeviset | Behörighetsbevis som medföljer examensbeviset | Referensläsår |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | 1. | Architect/Architecte |

Land

Benämning på examensbeviset

Organ som utfärdar examensbeviset

Behörighetsbevis som medföljer examensbeviset

Referensläsår

België/Belgique/Belgien

1.

Architect/Architecte

| 1. | Nationale hogescholen voor architectuur |
| --- | --- |

1.

Nationale hogescholen voor architectuur

1988/1989

| 2. | Architect/Architecte |
| --- | --- |

2.

Architect/Architecte

| 2. | Hogere-architectuur-institu-ten |
| --- | --- |

2.

Hogere-architectuur-institu-ten

| 3. | Architect |
| --- | --- |

3.

Architect

| 3. | Provinciaal Hoger Instituut voor Architectuur te Hasselt van Mons |
| --- | --- |

3.

Provinciaal Hoger Instituut voor Architectuur te Hasselt van Mons

| 4. | Architect/Architecte |
| --- | --- |

4.

Architect/Architecte

| 4. | Koninklijke Academies voor Schone Kunsten |
| --- | --- |

4.

Koninklijke Academies voor Schone Kunsten

| 5. | Architect/Architecte |
| --- | --- |

5.

Architect/Architecte

| 5. | Sint-Lucasscholen |
| --- | --- |

5.

Sint-Lucasscholen

| 6. | Burgelijke ingenieur-archi-tect |
| --- | --- |

6.

Burgelijke ingenieur-archi-tect

| 6. | Faculteiten Toegepaste Wetenschappen van de Universiteiten |
| --- | --- |

6.

Faculteiten Toegepaste Wetenschappen van de Universiteiten

| 6. | ”Faculté Polytechnique” van Mons |
| --- | --- |

6.

”Faculté Polytechnique” van Mons

| 1. | Architecte/Architect |
| --- | --- |

1.

Architecte/Architect

| 1. | Écoles nationales supérieu-res d'architecture |
| --- | --- |

1.

Écoles nationales supérieu-res d'architecture

| 2. | Architecte/Architect |
| --- | --- |

2.

Architecte/Architect

| 2. | Instituts supérieurs ďarchitecture |
| --- | --- |

2.

Instituts supérieurs ďarchitecture

| 3. | Architect |
| --- | --- |

3.

Architect

| 3. | École provinciale supérieure d'architecture de Hasselt |
| --- | --- |

3.

École provinciale supérieure d'architecture de Hasselt

| 4. | Architecte/Architect |
| --- | --- |

4.

Architecte/Architect

| 4. | Académies royales des Beaux-Arts |
| --- | --- |

4.

Académies royales des Beaux-Arts

| 5. | Architecte/Architect |
| --- | --- |

5.

Architecte/Architect

| 5. | Écoles Saint-Luc |
| --- | --- |

5.

Écoles Saint-Luc

| 6. | Ingénieur-civil–architecte |
| --- | --- |

6.

Ingénieur-civil–architecte

| 6. | Facultés des sciences appli-quées des universités |
| --- | --- |

6.

Facultés des sciences appli-quées des universités

| 6. | Faculté polytechnique de Mons |
| --- | --- |

6.

Faculté polytechnique de Mons

Danmark

Arkitekt cand. arch.

| — | Kunstakademiets Arkitekt-skole i København |
| --- | --- |

—

Kunstakademiets Arkitekt-skole i København

| — | Arkitektskolen i Århus |
| --- | --- |

—

Arkitektskolen i Århus

1988/1989

Deutschland

Diplom-Ingenieur, Diplom-Ingenieur Univ.

| — | Universitäten (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Universitäten (Architektur/Hochbau)

| — | Technische Hochschulen (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Technische Hochschulen (Architektur/Hochbau)

| — | Technische Universitäten (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Technische Universitäten (Architektur/Hochbau)

| — | Universitäten-Gesamthoch-schulen (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Universitäten-Gesamthoch-schulen (Architektur/Hochbau)

| — | Hochschulen für bildende Künste |
| --- | --- |

—

Hochschulen für bildende Künste

| — | Hochschulen für Künste |
| --- | --- |

—

Hochschulen für Künste

1988/1989

Diplom-Ingenieur, Diplom-Ingenieur FH

| — | Fachhochschulen (Architek-tur/Hochbau) (13) |
| --- | --- |

—

Fachhochschulen (Architek-tur/Hochbau) (13)

| — | Universitäten-Gesamthoch-schulen (Architektur/Hoch-bau) bei entsprechenden Fachhochschulstudien-gängen. |
| --- | --- |

—

Universitäten-Gesamthoch-schulen (Architektur/Hoch-bau) bei entsprechenden Fachhochschulstudien-gängen.

Ελλάς

Δίπλωμα αρχιτέκτονα – μηχανικού

| — | Εθνικό Μετσόβιο Πολυτεχνείο (ΕΜΠ), τμήμα αρχιτεκτόνων – μηχανικών |
| --- | --- |

—

Εθνικό Μετσόβιο Πολυτεχνείο (ΕΜΠ), τμήμα αρχιτεκτόνων – μηχανικών

| — | Αριστοτέλειο Πανεπιστήμο Θεσσαλονίκης (ΑΠΘ), τμήμα αρχιτεκτόνων – μηχανικών της Πολυτεχνικής σχολής |
| --- | --- |

—

Αριστοτέλειο Πανεπιστήμο Θεσσαλονίκης (ΑΠΘ), τμήμα αρχιτεκτόνων – μηχανικών της Πολυτεχνικής σχολής

Βεβαίωση που χορηγεί το Τεχνικό Επιμελητήριο Ελλάδας (ΤΕΕ) και η οποία επιτρέπει την άσκηση δρα-στηριοτήτων στον τομέα της αρχιτεκτονικής

1988/1989

España

Título oficial de arquitecto

Rectores de las universidades enumeradas a continuación:

| — | Universidad Politécnica de Cataluña, Escuelas Técnicas Superiores de Arquitectura de Barcelona o del Vallès; |
| --- | --- |

—

Universidad Politécnica de Cataluña, Escuelas Técnicas Superiores de Arquitectura de Barcelona o del Vallès;

| — | Universidad Politécnica de Madrid, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Madrid; |
| --- | --- |

—

Universidad Politécnica de Madrid, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Madrid;

| — | Universidad Politécnica de Las Palmas, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Las Palmas; |
| --- | --- |

—

Universidad Politécnica de Las Palmas, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Las Palmas;

| — | Universidad Politécnica de Valencia, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Valencia; |
| --- | --- |

—

Universidad Politécnica de Valencia, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Valencia;

| — | Universidad de Sevilla, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Sevilla; |
| --- | --- |

—

Universidad de Sevilla, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Sevilla;

| — | Universidad de Valladolid, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Valladolid; |
| --- | --- |

—

Universidad de Valladolid, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Valladolid;

| — | Universidad de Santiago de Compostela, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de La Coruña; |
| --- | --- |

—

Universidad de Santiago de Compostela, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de La Coruña;

| — | Universidad del País Vasco, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de San Sebastián; |
| --- | --- |

—

Universidad del País Vasco, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de San Sebastián;

| — | Universidad de Navarra, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Pamplona; |
| --- | --- |

—

Universidad de Navarra, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Pamplona;

1988/1989

| — | Universidad de Alcalá de Henares, Escuela Politécnica de Alcalá de Henares; |
| --- | --- |

—

Universidad de Alcalá de Henares, Escuela Politécnica de Alcalá de Henares;

1999/2000

| — | Universidad Alfonso X El Sabio, Centro Politécnico Superior de Villanueva de la Cañada; |
| --- | --- |

—

Universidad Alfonso X El Sabio, Centro Politécnico Superior de Villanueva de la Cañada;

1999/2000

| — | Universidad de Alicante, Escuela Politécnica Superior de Alicante; |
| --- | --- |

—

Universidad de Alicante, Escuela Politécnica Superior de Alicante;

1997/1998

| — | Universidad Europea de Madrid; |
| --- | --- |

—

Universidad Europea de Madrid;

1998/1999

| — | Universidad de Cataluña, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Barcelona; |
| --- | --- |

—

Universidad de Cataluña, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Barcelona;

1999/2000

| — | Universidad Ramón Llull, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de La Salle; |
| --- | --- |

—

Universidad Ramón Llull, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de La Salle;

1998/1999

| — | Universidad S.E.K. de Sego-via, Centro de Estudios Integrados de Arquitectura de Segovia. |
| --- | --- |

—

Universidad S.E.K. de Sego-via, Centro de Estudios Integrados de Arquitectura de Segovia.

1999/2000

France

| 1. | Diplôme d'architecte DPLG, y compris dans le cadre de la formation professionnelle continue et de la promotion sociale. |
| --- | --- |

1.

Diplôme d'architecte DPLG, y compris dans le cadre de la formation professionnelle continue et de la promotion sociale.

| 1. | Le ministre chargé de l'architecture |
| --- | --- |

1.

Le ministre chargé de l'architecture

1988/1989

| 2. | Diplôme d'architecte ESA |
| --- | --- |

2.

Diplôme d'architecte ESA

| 2. | École spéciale d'architecture de Paris |
| --- | --- |

2.

École spéciale d'architecture de Paris

| 3. | Diplôme d'architecte ENSAIS |
| --- | --- |

3.

Diplôme d'architecte ENSAIS

| 3. | École nationale supérieure des arts et industries de Strasbourg, section architecture |
| --- | --- |

3.

École nationale supérieure des arts et industries de Strasbourg, section architecture

Ireland

| 1. | Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch.NUI)) |
| --- | --- |

1.

Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch.NUI))

| 1. | National University of Ireland to architecture gradua-tes of University College Dublin |
| --- | --- |

1.

National University of Ireland to architecture gradua-tes of University College Dublin

1988/1989

| 2. | Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch.) (Previously, until 2002 — Degree standard diploma in architecture (Dipl.Arch.) |
| --- | --- |

2.

Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch.) (Previously, until 2002 — Degree standard diploma in architecture (Dipl.Arch.)

| 2. | Dublin Institute of Technology, Bolton Street, Dublin (College of Technology, Bolton Street, Dublin) |
| --- | --- |

2.

Dublin Institute of Technology, Bolton Street, Dublin (College of Technology, Bolton Street, Dublin)

| 3. | Certificate of associateship (ARIAI) |
| --- | --- |

3.

Certificate of associateship (ARIAI)

| 3. | Royal Institute of Architects of Ireland |
| --- | --- |

3.

Royal Institute of Architects of Ireland

| 4. | Certificate of membership (MRIAI) |
| --- | --- |

4.

Certificate of membership (MRIAI)

| 4. | Royal Institute of Architects of Ireland |
| --- | --- |

4.

Royal Institute of Architects of Ireland

Italia

Laurea in architettura

| — | Università di Camerino |
| --- | --- |

—

Università di Camerino

| — | Università di Catania – Sede di Siracusa |
| --- | --- |

—

Università di Catania – Sede di Siracusa

| — | Università di Chieti |
| --- | --- |

—

Università di Chieti

| — | Università di Ferrara |
| --- | --- |

—

Università di Ferrara

| — | Università di Firenze |
| --- | --- |

—

Università di Firenze

| — | Università di Genova |
| --- | --- |

—

Università di Genova

| — | Università di Napoli Federico II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli Federico II

| — | Università di Napoli II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli II

| — | Università di Palermo |
| --- | --- |

—

Università di Palermo

| — | Università di Parma |
| --- | --- |

—

Università di Parma

| — | Università di Reggio Calabria |
| --- | --- |

—

Università di Reggio Calabria

| — | Università di Roma ”La Sapienza” |
| --- | --- |

—

Università di Roma ”La Sapienza”

| — | Universtià di Roma III |
| --- | --- |

—

Universtià di Roma III

| — | Università di Trieste |
| --- | --- |

—

Università di Trieste

| — | Politecnico di Bari |
| --- | --- |

—

Politecnico di Bari

| — | Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano

| — | Politecnico di Torino |
| --- | --- |

—

Politecnico di Torino

| — | Istituto universitario di architettura di Venezia |
| --- | --- |

—

Istituto universitario di architettura di Venezia

Diploma di abilitazione all'esercizo indipendente della professione che viene rilasciato dal ministero della pubblica istruzione dopo che il candidato ha sostenuto con esito positivo l'esame di Stato davanti ad una commissione competente

1988/1989

Laurea in ingegneria edile –architettura (Soltanto per i diplomi che sanciscono corsi iniziati nell'anno accademico 1998/1999.)

| — | Università dell'Aquilla |
| --- | --- |

—

Università dell'Aquilla

| — | Università di Pavia |
| --- | --- |

—

Università di Pavia

| — | Università di Roma ”La Sapienza” |
| --- | --- |

—

Università di Roma ”La Sapienza”

1988/1989

Laurea specialistica quinquennale in Architettura (Soltanto per i diplomi che sanciscono corsi iniziati nell'anno accademico 2002/2003.)

| — | Prima Facoltà di Architettura dell'Università di Roma ”La Sapienza” |
| --- | --- |

—

Prima Facoltà di Architettura dell'Università di Roma ”La Sapienza”

2002/2003

(Soltanto per i diplomi che saranno rilasciati a partire dall'anno accademico 2003/2004.)

| — | Università di Ferrara |
| --- | --- |

—

Università di Ferrara

| — | Università di Genova |
| --- | --- |

—

Università di Genova

| — | Università di Palermo |
| --- | --- |

—

Università di Palermo

| — | Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano

| — | Politecnico di Bari |
| --- | --- |

—

Politecnico di Bari

Nederland

| 1. | Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, afstudeerrichting architec-tuur |
| --- | --- |

1.

Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, afstudeerrichting architec-tuur

| 1. | Technische Universiteit te Delft |
| --- | --- |

1.

Technische Universiteit te Delft

Verklaring van de Stichting Bureau Architectenregister die bevestigt dat de opleiding voldoet aan de normen van artikel 46.

1988/1989

| 2. | Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, differentiatie architectuur en urbanistiek |
| --- | --- |

2.

Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, differentiatie architectuur en urbanistiek

| 2. | Technische Universiteit te Eindhoven |
| --- | --- |

2.

Technische Universiteit te Eindhoven

| 3. | Het getuigschrift hoger beroepsonderwijs, op grond van het met goed gevolg afgelegde examen verbon-den aan de opleiding van de tweede fase voor beroepen op het terrein van de architectuur, afgegeven door de betrokken examencommis-sies van respectievelijk:






  — | de Amsterdamse Hoge-school voor de Kunsten te Amsterdam |
| --- | --- | --- |

3.

Het getuigschrift hoger beroepsonderwijs, op grond van het met goed gevolg afgelegde examen verbon-den aan de opleiding van de tweede fase voor beroepen op het terrein van de architectuur, afgegeven door de betrokken examencommis-sies van respectievelijk:

—

de Amsterdamse Hoge-school voor de Kunsten te Amsterdam

| — | de Hogeschool Rotterdam en omstreken te Rotterdam |
| --- | --- |

—

de Hogeschool Rotterdam en omstreken te Rotterdam

| — | de Hogeschool Katho-lieke Leergangen te Til-burg |
| --- | --- |

—

de Hogeschool Katho-lieke Leergangen te Til-burg

| — | de Hogeschool voor de Kunsten te Arnhem |
| --- | --- |

—

de Hogeschool voor de Kunsten te Arnhem

| — | de Rijkshogeschool Groningen te Gro-ningen |
| --- | --- |

—

de Rijkshogeschool Groningen te Gro-ningen

| — | de Hogeschool Maastricht te Maastricht |
| --- | --- |

—

de Hogeschool Maastricht te Maastricht

Österreich

| 1. | Diplom.-Ingenieur, Dipl.-.Ing |
| --- | --- |

1.

Diplom.-Ingenieur, Dipl.-.Ing

| 1. | Technische Universität, Graz (Erzherzog-Johann-Universi-tät Graz) |
| --- | --- |

1.

Technische Universität, Graz (Erzherzog-Johann-Universi-tät Graz)

1998/1999

| 2. | Diplom. Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

2.

Diplom. Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 2. | Technische Universität Wien |
| --- | --- |

2.

Technische Universität Wien

| 3. | Diplom Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

3.

Diplom Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 3. | Universität Innsbruck (Leopold-Franzens-Universität Innsbruck) |
| --- | --- |

3.

Universität Innsbruck (Leopold-Franzens-Universität Innsbruck)

| 4. | Magister der Architektur, Magister architectura, Mag. Arch. |
| --- | --- |

4.

Magister der Architektur, Magister architectura, Mag. Arch.

| 4. | Hochschule für Angewandte Kunst in Wien |
| --- | --- |

4.

Hochschule für Angewandte Kunst in Wien

| 5. | Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch. |
| --- | --- |

5.

Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch.

| 5. | Akademie der Bildenden Künste in Wien |
| --- | --- |

5.

Akademie der Bildenden Künste in Wien

| 6. | Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch. |
| --- | --- |

6.

Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch.

| 6. | Hochschule für künstler-ische und industrielle Gestaltung in Linz |
| --- | --- |

6.

Hochschule für künstler-ische und industrielle Gestaltung in Linz

Portugal

Carta de curso de licenciatura em Arquitectura

Para cursos iniciados a partir do ano académico de 1991/1992

| — | Faculdade de arquitectura da Universidade técnica de Lisboa |
| --- | --- |

—

Faculdade de arquitectura da Universidade técnica de Lisboa

| — | Faculdade de arquitectura da Universidade do Porto |
| --- | --- |

—

Faculdade de arquitectura da Universidade do Porto

| — | Escola Superior Artística do Porto |
| --- | --- |

—

Escola Superior Artística do Porto

| — | Faculdade de Arquitectura e Artes da Universidade Lusíada do Porto |
| --- | --- |

—

Faculdade de Arquitectura e Artes da Universidade Lusíada do Porto

1988/1989

1991/1992

Suomi/Finland

Arkkitehdin tutkinto/Arkitektexamen

| — | Teknillinen korkeakoulu/Tekniska högskolan (Helsinki) |
| --- | --- |

—

Teknillinen korkeakoulu/Tekniska högskolan (Helsinki)

| — | Tampereen teknillinen korkeakoulu/Tammerfors tekniska högskola |
| --- | --- |

—

Tampereen teknillinen korkeakoulu/Tammerfors tekniska högskola

| — | Oulun yliopisto/Uleåborgs universitet |
| --- | --- |

—

Oulun yliopisto/Uleåborgs universitet

1998/1999

Sverige

Arkitektexamen

Chalmers Tekniska Högskola AB Kungliga Tekniska Högskolan Lunds Universitet

1998/1999

United Kingdom

| 1. | Diplomas in architecture |
| --- | --- |

1.

Diplomas in architecture

| 1. | — | Universities |
| --- | --- | --- |

1.

—

Universities

| — | Colleges of Art |
| --- | --- |

—

Colleges of Art

| — | Schools of Art |
| --- | --- |

—

Schools of Art

Certificate of architectural education, issued by the Architects Registration Board. The diploma and degree courses in architecture of the universities, schools and colleges of art should have met the requisite threshold standards as laid down in Article 46 of this Directive and in Criteria for validation published by the Validation Panel of the Royal Institute of British Architects and the Architects Registration Board.

EU nationals who possess the Royal Institute of British Architects Part I and Part II certificates, which are recognised by ARB as the competent authority, are eligible. Also EU nationals who do not possess the ARB-recognised Part I and Part II certificates will be eligible for the Certificate of Architectural Education if they can satisfy the Board that their standard and length of education has met the requisite threshold standards of Article 46 of this Directive and of the Criteria for validation.

1988/1989

| 2. | Degrees in architecture |
| --- | --- |

2.

Degrees in architecture

| 2. | Universities |
| --- | --- |

2.

Universities

| 3. | Final examination |
| --- | --- |

3.

Final examination

| 3. | Architectural Association |
| --- | --- |

3.

Architectural Association

| 4. | Examination in architecture |
| --- | --- |

4.

Examination in architecture

| 4. | Royal College of Art |
| --- | --- |

4.

Royal College of Art

| 5. | Examination Part II |
| --- | --- |

5.

Examination Part II

| 5. | Royal Institute of British Architects |
| --- | --- |

5.

Royal Institute of British Architects

---

(1)  1 januari 1983.

(2)  1 januari 1983.

(3)  1 augusti 1987, utom för personer som påbörjat utbildningen före detta datum.

(4)  31 december 1971.

(5)  Detta examensbevis utfärdas inte längre för utbildningar som påbörjats efter den 5 mars 1982.

(6)  9 juli 1984.

(7)  3 december 1971.

(8)  Detta examensbevis utfärdas inte längre för utbildningar som påbörjats efter den 5 mars 1982.

(9)  8 juli 1984.

(10)  
  1 januari 1983, utom för personer som påbörjat en utbildning före detta datum och som avslutat den senast under 1988.

(11)  
  1 januari 1983.

(12)  
  Den utbildning som leder fram till ett examensbevis för specialister i tand-, mun-, käk- och ansiktskirurgi (grundutbildning för läkare och tandläkare) skall innebära avslutad och godkänd grundutbildning för läkare (artikel 24) och även avslutad och godkänd grundutbildning för tandläkare (artikel 34).

(13)  Diese Diplome sind je nach Dauer der durch sie abgeschlossenen Ausbildung gemäß Artikel 47 Absatz 1 anzuerkennen.

BILAGA VI

FÖRVÄRVADE RÄTTIGHETER SOM GÄLLER DE YRKEN SOM ERKÄNNS PÅ GRUNDVAL AV SAMORDNING AV MINIMIKRAVEN FÖR
  UTBILDNING

6.
     
  Förteckning
  över benämningar på examensbevis för arkitekter som omfattas av de förvärvade rättigheter som avses i artikel 45.1

| Land | Benämning på examensbeviset | Referensläsår |
| --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | — | Examensbevis som utfärdas av de statliga arkitekthögskolorna eller de statliga arkitekturinstituten (architecte-architect) |

Land

Benämning på examensbeviset

Referensläsår

België/Belgique/Belgien

—

Examensbevis som utfärdas av de statliga arkitekthögskolorna eller de statliga arkitekturinstituten (architecte-architect)

| — | Examensbevis som utfärdas av arkitekthögskolan i Hasselt (architect) |
| --- | --- |

—

Examensbevis som utfärdas av arkitekthögskolan i Hasselt (architect)

| — | Examensbevis som utfärdas av de Kungliga Konstakademierna (architecte – architect) |
| --- | --- |

—

Examensbevis som utfärdas av de Kungliga Konstakademierna (architecte – architect)

| — | Examensbevis som utfärdas av ”Saint-Luc-skolorna” (architecte – architect) |
| --- | --- |

—

Examensbevis som utfärdas av ”Saint-Luc-skolorna” (architecte – architect)

| — | Universitetsdiplom för civilingenjörer, tillsammans med ett intyg om fullgjord provtjänstgöring från den arkitektsammanslutning som ger innehavaren rätten att använda yrkestiteln arkitekt (architecte – architect) |
| --- | --- |

—

Universitetsdiplom för civilingenjörer, tillsammans med ett intyg om fullgjord provtjänstgöring från den arkitektsammanslutning som ger innehavaren rätten att använda yrkestiteln arkitekt (architecte – architect)

| — | Examensbevis i arkitektur som utfärdas av den centrala eller statliga examensnämnden för arkitektur (architecte – architect) |
| --- | --- |

—

Examensbevis i arkitektur som utfärdas av den centrala eller statliga examensnämnden för arkitektur (architecte – architect)

| — | Examensbevis för civilingenjörer/arkitekter och arkitekt/ingenjörsbetyg som utfärdas vid fakulteterna för tillämpad vetenskap vid universiteten och av Faculté Polytechnique i Mons (ingénieur-architecte, ingénieur-architect) |
| --- | --- |

—

Examensbevis för civilingenjörer/arkitekter och arkitekt/ingenjörsbetyg som utfärdas vid fakulteterna för tillämpad vetenskap vid universiteten och av Faculté Polytechnique i Mons (ingénieur-architecte, ingénieur-architect)

1987/1988

Česká republika

| — | Examensbevis som utfärdats av fakulteterna vid ”České vysoké učení technické”(Tjeckiens tekniska universitet i Prag):
  ”Vysoká škola architektury a pozemního stavitelství” (högskolan för arkitektur och byggnadskonstruktion) (fram till 1951),
  ”Fakulta architektury a pozemního stavitelství” (fakulteten för arkitektur och byggnadskonstruktion) (1951-1960)
  ”Fakulta stavební” (fakulteten för civilingenjörsstudier) (från 1960) inom följande ämnesområden: byggnadskonstruktion och byggnader, byggnadskonstruktion, konstruktion och arkitektur, arkitektur (inklusive fysisk planering), konstruktionsarbeten och byggande för industri- och jordbruksproduktion, eller i programmet för civilingenjörsstudier inom ämnesområdet byggnadskonstruktion och arkitektur,
  ”Fakulta architektury” (fakulteten för arkitektur) (från 1976) inom följande ämnesområden: arkitektur, fysisk planering, eller inom studieprogrammet arkitektur och fysisk planering inom följande ämnesområden: arkitektur, arkitekturplaneringsteori, fysisk planering, arkitekturhistoria och återuppbyggnad av historiska monument, eller arkitektur och byggnadskonstruktion, |
| --- | --- |

—

Examensbevis som utfärdats av fakulteterna vid ”České vysoké učení technické”(Tjeckiens tekniska universitet i Prag):

”Vysoká škola architektury a pozemního stavitelství” (högskolan för arkitektur och byggnadskonstruktion) (fram till 1951),

”Fakulta architektury a pozemního stavitelství” (fakulteten för arkitektur och byggnadskonstruktion) (1951-1960)

”Fakulta stavební” (fakulteten för civilingenjörsstudier) (från 1960) inom följande ämnesområden: byggnadskonstruktion och byggnader, byggnadskonstruktion, konstruktion och arkitektur, arkitektur (inklusive fysisk planering), konstruktionsarbeten och byggande för industri- och jordbruksproduktion, eller i programmet för civilingenjörsstudier inom ämnesområdet byggnadskonstruktion och arkitektur,

”Fakulta architektury” (fakulteten för arkitektur) (från 1976) inom följande ämnesområden: arkitektur, fysisk planering, eller inom studieprogrammet arkitektur och fysisk planering inom följande ämnesområden: arkitektur, arkitekturplaneringsteori, fysisk planering, arkitekturhistoria och återuppbyggnad av historiska monument, eller arkitektur och byggnadskonstruktion,

| — | Examensbevis som utfärdats av ”Vysoká škola technická Dr. Edvarda Beneše” (fram till 1951) inom området arkitektur och konstruktion, |
| --- | --- |

—

Examensbevis som utfärdats av ”Vysoká škola technická Dr. Edvarda Beneše” (fram till 1951) inom området arkitektur och konstruktion,

| — | Examensbevis som utfärdats av ”Vysoká škola stavitelství v Brně” (1951-1956) inom området arkitektur och konstruktion, |
| --- | --- |

—

Examensbevis som utfärdats av ”Vysoká škola stavitelství v Brně” (1951-1956) inom området arkitektur och konstruktion,

| — | Examensbevis som utfärdas av ”Vysoké učení technické v Brně”, par la ”Fakulta architektury” (fakulteten för arkitektur) (från 1956) inom ämnesområdet arkitektur och fysisk planering eller av ”Fakulta stavební” (fakulteten för civilingenjörsstudier) (från 1956) inom ämnesområdet konstruktion, |
| --- | --- |

—

Examensbevis som utfärdas av ”Vysoké učení technické v Brně”, par la ”Fakulta architektury” (fakulteten för arkitektur) (från 1956) inom ämnesområdet arkitektur och fysisk planering eller av ”Fakulta stavební” (fakulteten för civilingenjörsstudier) (från 1956) inom ämnesområdet konstruktion,

| — | Examensbevis som utfärdas av ”Vysoká škola báňská – Technická univerzita Ostrava”, ”Fakulta stavební” (fakulteten för civilingenjörsstudier) (från 1997) inom ämnesområdet byggnader och arkitektur eller inom ämnesområdet civilingenjörsstudier, |
| --- | --- |

—

Examensbevis som utfärdas av ”Vysoká škola báňská – Technická univerzita Ostrava”, ”Fakulta stavební” (fakulteten för civilingenjörsstudier) (från 1997) inom ämnesområdet byggnader och arkitektur eller inom ämnesområdet civilingenjörsstudier,

| — | Examensbevis som utfärdas av ”Technická univerzita v Liberci”, ”Fakulta architektury” (fakulteten för arkitektur) (från 1994) inom studieprogrammet arkitektur och fysisk planering inom ämnesområdet arkitektur, |
| --- | --- |

—

Examensbevis som utfärdas av ”Technická univerzita v Liberci”, ”Fakulta architektury” (fakulteten för arkitektur) (från 1994) inom studieprogrammet arkitektur och fysisk planering inom ämnesområdet arkitektur,

| — | Examensbevis som utfärdas av ”Akademie výtvarných umění v Praze” inom studieprogrammet för konst inom ämnesområdet arkitekturplanering, |
| --- | --- |

—

Examensbevis som utfärdas av ”Akademie výtvarných umění v Praze” inom studieprogrammet för konst inom ämnesområdet arkitekturplanering,

| — | Examensbevis som utfärdas av ”Vysoká škola umělecko-průmyslová v Praze” inom studieprogrammet för konst inom ämnesområdet arkitektur, |
| --- | --- |

—

Examensbevis som utfärdas av ”Vysoká škola umělecko-průmyslová v Praze” inom studieprogrammet för konst inom ämnesområdet arkitektur,

| — | Intyg om den auktorisering som utfärdas av ”Česká komora architektů” utan någon specificering av området eller inom området byggnadskonstruktion. |
| --- | --- |

—

Intyg om den auktorisering som utfärdas av ”Česká komora architektů” utan någon specificering av området eller inom området byggnadskonstruktion.

2006/2007

Danmark

| — | Examensbevis som utfärdas av statens arkitektskolor i Köpenhamn och Århus (architekt) |
| --- | --- |

—

Examensbevis som utfärdas av statens arkitektskolor i Köpenhamn och Århus (architekt)

| — | Registreringsbevis utfärdade av arkitektnämnden i enlighet med lag nr 202 av den 28 maj 1975 (registreret arkitekt) |
| --- | --- |

—

Registreringsbevis utfärdade av arkitektnämnden i enlighet med lag nr 202 av den 28 maj 1975 (registreret arkitekt)

| — | Examensbevis utfärdade av civilingenjörshögskolorna (bygningskonstruktør), tillsammans med ett intyg från de behöriga myndigheterna att personen i fråga har fått sina formella kvalifikationer prövade genom en bedömning av projekt som utarbetats och verkställts av personen i fråga, under det att han eller hon under minst sex år aktivt utövade den verksamhet som åsyftas i artikel 48 i detta direktiv |
| --- | --- |

—

Examensbevis utfärdade av civilingenjörshögskolorna (bygningskonstruktør), tillsammans med ett intyg från de behöriga myndigheterna att personen i fråga har fått sina formella kvalifikationer prövade genom en bedömning av projekt som utarbetats och verkställts av personen i fråga, under det att han eller hon under minst sex år aktivt utövade den verksamhet som åsyftas i artikel 48 i detta direktiv

1987/1988

Deutschland

| — | Examensbevis som utfärdas av konstakademierna (Dipl.-Ing., Architekt (HfbK) |
| --- | --- |

—

Examensbevis som utfärdas av konstakademierna (Dipl.-Ing., Architekt (HfbK)

| — | Examensbevis som utfärdas av arkitekturinstitutionerna (Architektur/Hochbau) vid Technische Hochschulen, vid arkitekturinstitutionerna (Architektur/Hochbau) vid tekniska högskolor, arkitekturinstitutionerna (Architektur/Hochbau) vid universitet, och, i den mån dessa anstalter har sammanslagits till Gesamthochschulen, vid arkitekturinstitutionerna (Architektur/Hochbau) vid Gesamthochschulen (Dipl.-Ing. och varje annan titel som kan komma att senare fastställas för innehavare av dessa examensbevis) |
| --- | --- |

—

Examensbevis som utfärdas av arkitekturinstitutionerna (Architektur/Hochbau) vid Technische Hochschulen, vid arkitekturinstitutionerna (Architektur/Hochbau) vid tekniska högskolor, arkitekturinstitutionerna (Architektur/Hochbau) vid universitet, och, i den mån dessa anstalter har sammanslagits till Gesamthochschulen, vid arkitekturinstitutionerna (Architektur/Hochbau) vid Gesamthochschulen (Dipl.-Ing. och varje annan titel som kan komma att senare fastställas för innehavare av dessa examensbevis)

| — | Examensbevis som utfärdats av arkitekturinstitutionerna (Architektur/Hochbau) vid Fachhoch-sulen och, i den mån som dessa anstalter har sammanslagits till Gesamthochschulen, av arkitekturinstitutionerna (Architektur/Hochbau) vid Gesamthochschulen, när studietiden är kortare än fyra år men minst tre år, tillsammans med ett certifikat som styrker en fyraårig yrkeserfarenhet i Förbundsrepubliken Tyskland och som utfärdats av yrkesorganisationen i enlighet med artikel 47.1 (Ingénieur grad. och varje annan titel som kan komma att senare fastställas för innehavare av dessa examensbevis) |
| --- | --- |

—

Examensbevis som utfärdats av arkitekturinstitutionerna (Architektur/Hochbau) vid Fachhoch-sulen och, i den mån som dessa anstalter har sammanslagits till Gesamthochschulen, av arkitekturinstitutionerna (Architektur/Hochbau) vid Gesamthochschulen, när studietiden är kortare än fyra år men minst tre år, tillsammans med ett certifikat som styrker en fyraårig yrkeserfarenhet i Förbundsrepubliken Tyskland och som utfärdats av yrkesorganisationen i enlighet med artikel 47.1 (Ingénieur grad. och varje annan titel som kan komma att senare fastställas för innehavare av dessa examensbevis)

| — | Examensbevis (Prüfungszeugnisse) som utfärdats före den 1 januari 1973 av arkitekturinstitutionerna vid Ingenieurschulen och vid Werkkunstschulen, tillsammans med ett intyg från de behöriga myndigheterna att personen i fråga har fått sina formella kvalifikationer prövade genom en bedömning av projekt som utarbetats och verkställts av personen i fråga, under det att han eller hon under minst sex år aktivt utövade den verksamhet som åsyftas i artikel 48 i detta direktiv |
| --- | --- |

—

Examensbevis (Prüfungszeugnisse) som utfärdats före den 1 januari 1973 av arkitekturinstitutionerna vid Ingenieurschulen och vid Werkkunstschulen, tillsammans med ett intyg från de behöriga myndigheterna att personen i fråga har fått sina formella kvalifikationer prövade genom en bedömning av projekt som utarbetats och verkställts av personen i fråga, under det att han eller hon under minst sex år aktivt utövade den verksamhet som åsyftas i artikel 48 i detta direktiv

1987/1988

Eesti

| — | diplom arhitektuuri erialal, väljastatud Eesti Kunstiakadeemia arhitektuuri teaduskonna poolt alates 1996. aastast (examensbevis i arkitekturstudier som utfärdas av fakulteten för arkitektur vid estniska konstakademin sedan 1996), väljastatud Tallinna Kunstiülikooli poolt 1989-1995 (utfärdades av konsthögskolan i Tallinn 1989-1995), väljastatud Eesti NSV Riikliku Kunstiinsti-tuudi poolt 1951 – (utfärdades av statens konstinstitut i Estlands SSR 1951-1988). |
| --- | --- |

—

diplom arhitektuuri erialal, väljastatud Eesti Kunstiakadeemia arhitektuuri teaduskonna poolt alates 1996. aastast (examensbevis i arkitekturstudier som utfärdas av fakulteten för arkitektur vid estniska konstakademin sedan 1996), väljastatud Tallinna Kunstiülikooli poolt 1989-1995 (utfärdades av konsthögskolan i Tallinn 1989-1995), väljastatud Eesti NSV Riikliku Kunstiinsti-tuudi poolt 1951 – (utfärdades av statens konstinstitut i Estlands SSR 1951-1988).

2006/2007

Ελλάς

| — | Examensbevis för ingenjörer och arkitekter som utfärdas av Metsovion Polytechnion i Aten, tillsammans med ett certifikat från Greklands tekniska nämnd som ger rätten att utöva arkitektverksamhet |
| --- | --- |

—

Examensbevis för ingenjörer och arkitekter som utfärdas av Metsovion Polytechnion i Aten, tillsammans med ett certifikat från Greklands tekniska nämnd som ger rätten att utöva arkitektverksamhet

| — | Examensbevis för ingenjörer och arkitekter som utfärdas av Aristotelion Panepistimion i Thes-saloniki, tillsammans med ett certifikat från Greklands tekniska nämnd som ger rätten att utöva arkitektverksamhet |
| --- | --- |

—

Examensbevis för ingenjörer och arkitekter som utfärdas av Aristotelion Panepistimion i Thes-saloniki, tillsammans med ett certifikat från Greklands tekniska nämnd som ger rätten att utöva arkitektverksamhet

| — | Examensbevis för ingenjörer och civilingenjörer som utfärdas av Metsovion Polytechnion i Aten, tillsammans med ett certifikat från Greklands tekniska nämnd som ger rätten att utöva arkitektverksamhet |
| --- | --- |

—

Examensbevis för ingenjörer och civilingenjörer som utfärdas av Metsovion Polytechnion i Aten, tillsammans med ett certifikat från Greklands tekniska nämnd som ger rätten att utöva arkitektverksamhet

| — | Examensbevis för ingenjörer och civilingenjörer som utfärdas av Artistotelion Panepistimion i Thessaloniki, tillsammans med ett certifikat från Greklands tekniska nämnd som ger rätten att utöva arkitektverksamhet |
| --- | --- |

—

Examensbevis för ingenjörer och civilingenjörer som utfärdas av Artistotelion Panepistimion i Thessaloniki, tillsammans med ett certifikat från Greklands tekniska nämnd som ger rätten att utöva arkitektverksamhet

| — | Examensbevis för ingenjörer och civilingenjörer som utfärdas av Panepistimion Thrakis, tillsammans med ett certifikat från Greklands tekniska nämnd som ger rätten att utöva arkitektverksamhet |
| --- | --- |

—

Examensbevis för ingenjörer och civilingenjörer som utfärdas av Panepistimion Thrakis, tillsammans med ett certifikat från Greklands tekniska nämnd som ger rätten att utöva arkitektverksamhet

| — | Examensbevis för ingenjörer och civilingenjörer som utfärdas av Panepistimion Patron, tillsammans med ett certifikat från Greklands tekniska nämnd som ger rätten att utöva arkitektverksamhet |
| --- | --- |

—

Examensbevis för ingenjörer och civilingenjörer som utfärdas av Panepistimion Patron, tillsammans med ett certifikat från Greklands tekniska nämnd som ger rätten att utöva arkitektverksamhet

1987/1988

España

Den officiella arkitekttiteln (título oficial de arquitecto) tilldelad av departementet för utbildning och vetenskap eller av universiteten

1987/1988

France

| — | Det statliga arkitektdiplomet, som utfärdats av utbildningsdepartementet fram till 1959 och sedan dess av kulturdepartementet (architecte DPLG) |
| --- | --- |

—

Det statliga arkitektdiplomet, som utfärdats av utbildningsdepartementet fram till 1959 och sedan dess av kulturdepartementet (architecte DPLG)

| — | Examensbevis som utfärdats av ”Ecole spéciale d'architecture” (architecte DESA) |
| --- | --- |

—

Examensbevis som utfärdats av ”Ecole spéciale d'architecture” (architecte DESA)

| — | Examensbevis som sedan 1955 utfärdats av arkitekturinstitutionen vid ”Ecole nationale supé-rieure des arts et industries de Strasbourg” (f.d. ”Ecole nationale d'ingénieurs de Strasbourg”) (architecte ENSAIS) |
| --- | --- |

—

Examensbevis som sedan 1955 utfärdats av arkitekturinstitutionen vid ”Ecole nationale supé-rieure des arts et industries de Strasbourg” (f.d. ”Ecole nationale d'ingénieurs de Strasbourg”) (architecte ENSAIS)

1987/1988

Ireland

| — | ”Bachelor of Architecture” som utfärdas av ”National University of Ireland” (B.Arch.(N.U.I.)) till dem som utexamineras i arkitektur vid ”University College” i Dublin |
| --- | --- |

—

”Bachelor of Architecture” som utfärdas av ”National University of Ireland” (B.Arch.(N.U.I.)) till dem som utexamineras i arkitektur vid ”University College” i Dublin

| — | Examensbevis för arkitekter på universitetsnivå som utfärdas av ”College of Technology”, Bolton Street, Dublin (Dipl.Arch.) |
| --- | --- |

—

Examensbevis för arkitekter på universitetsnivå som utfärdas av ”College of Technology”, Bolton Street, Dublin (Dipl.Arch.)

| — | Certifikat som associerad medlem i ”Royal Institute of Architects of Ireland” (A.R.I.A.I.) |
| --- | --- |

—

Certifikat som associerad medlem i ”Royal Institute of Architects of Ireland” (A.R.I.A.I.)

| — | Certifikat som medlem i ”Royal Institute of Architects of Ireland” (M.R.I.A.I.) |
| --- | --- |

—

Certifikat som medlem i ”Royal Institute of Architects of Ireland” (M.R.I.A.I.)

1987/1988

Italia

| — | ”Laurea in architettura” utfärdade av universitet, tekniska högskolor och högskolorna för arkitektur i Venedig och Reggio Calabria, tillsammans med de examensbevis som berättigar innehavaren att självständigt utöva arkitektyrket, utfärdade av utbildningsministern, efter det att kandidaten inför en behörig nämnd har avlagt den statliga examen som gör honom eller henne berättigad att självständigt utöva yrket (dott. architetto) |
| --- | --- |

—

”Laurea in architettura” utfärdade av universitet, tekniska högskolor och högskolorna för arkitektur i Venedig och Reggio Calabria, tillsammans med de examensbevis som berättigar innehavaren att självständigt utöva arkitektyrket, utfärdade av utbildningsministern, efter det att kandidaten inför en behörig nämnd har avlagt den statliga examen som gör honom eller henne berättigad att självständigt utöva yrket (dott. architetto)

| — | ”Laurea in ingegneria” i byggnadskonstruktion som utfärdas av universitet och tekniska högskolor, tillsammans med de examensbevis som gör innehavaren berättigad att självständigt utöva ett yrke inom arkitekturområdet, utfärdade av utbildningsministern, efter det att kandidaten inför en behörig nämnd har avlagt den statliga examen som gör honom eller henne berättigad att självständigt utöva yrket (dott. ing. Architetto ou dott. ing. in ingegneria civile) |
| --- | --- |

—

”Laurea in ingegneria” i byggnadskonstruktion som utfärdas av universitet och tekniska högskolor, tillsammans med de examensbevis som gör innehavaren berättigad att självständigt utöva ett yrke inom arkitekturområdet, utfärdade av utbildningsministern, efter det att kandidaten inför en behörig nämnd har avlagt den statliga examen som gör honom eller henne berättigad att självständigt utöva yrket (dott. ing. Architetto ou dott. ing. in ingegneria civile)

1987/1988

Κύπρος

| — | Βεβαίωση Εγγραφής στο Μητρώο Αρχιτεκτόνων που εκδίδεται από το Επιστημονικό και Τεχνικό Επιμελητήριο Κύπρου (intyg om registrering i arkitektregistret som utfärdas av Cyperns vetenskapliga och tekniska kammare (ETEK)) |
| --- | --- |

—

Βεβαίωση Εγγραφής στο Μητρώο Αρχιτεκτόνων που εκδίδεται από το Επιστημονικό και Τεχνικό Επιμελητήριο Κύπρου (intyg om registrering i arkitektregistret som utfärdas av Cyperns vetenskapliga och tekniska kammare (ETEK))

2006/2007

Latvija

”Arhitekta diploms”, ko izsniegusi Latvijas Valsts Universitātes Inženierceltniecības fakultātes Arhi-tektūras nodaļa līdz 1958. gadam, Rīgas Politehniskā Institūta Celtniecības fakultātes Arhitektūras nodaļa no 1958. gada līdz 1991. gadam, Rīgas Tehniskās Universitātes Arhitektūras fakultāte kopš 1991. gada, un ”Arhitekta prakses sertifikāts”, ko izsniedz Latvijas Arhitektu savienība (examensbevis för arkitekter, som utfärdades av avdelningen för arkitektur vid fakulteten för civilingenjörsstudier vid Lettlands statliga universitet fram till 1958, av avdelningen för arkitektur vid fakulteten för civilingenjörsstudier vid Rigas tekniska högskola 1958-1991 och som utfärdas av fakulteten för arkitektur vid Rigas tekniska universitet sedan 1991, samt intyg om registrering som utfärdas av Lettlands arkitektförbund)

2006/2007

Lietuva

| — | Examensbevis för ingenjörarkitekter/arkitekter som utfärdades av Kauno politechnikos institutas fram till 1969 (inžinierius architektas/architektas), |
| --- | --- |

—

Examensbevis för ingenjörarkitekter/arkitekter som utfärdades av Kauno politechnikos institutas fram till 1969 (inžinierius architektas/architektas),

| — | Examensbevis i arkitekt/kandidatexamen i arkitektur/magisterexamen i arkitektur som utfärdats av Vilnius inžinerinis statybos institutas fram till 1990, av Vilniaus technikos universitetas fram till 1996 och av Vilnius Gedimino technikos universitetas sedan 1996 (architektas/architektūros bakalauras/architektūros magistras), |
| --- | --- |

—

Examensbevis i arkitekt/kandidatexamen i arkitektur/magisterexamen i arkitektur som utfärdats av Vilnius inžinerinis statybos institutas fram till 1990, av Vilniaus technikos universitetas fram till 1996 och av Vilnius Gedimino technikos universitetas sedan 1996 (architektas/architektūros bakalauras/architektūros magistras),

| — | Examensbevis för specialstudier som utfärdats för avslutad kurs i arkitektur/kandidatexamen i arkitektur/magisterexamen i arkitektur av LTSR Valstybinis dailės institutas et par la Vilniaus dailės akademija sedan 1990 (architektūros kursas/architektūros bakalauras/architektūros magistras), |
| --- | --- |

—

Examensbevis för specialstudier som utfärdats för avslutad kurs i arkitektur/kandidatexamen i arkitektur/magisterexamen i arkitektur av LTSR Valstybinis dailės institutas et par la Vilniaus dailės akademija sedan 1990 (architektūros kursas/architektūros bakalauras/architektūros magistras),

| — | Examensbevis för kandidatexamen i arkitektur/magisterexamen i arkitektur som utfärdas av Kauno technologijos universitetas sedan 1997 (architektūros bakalauras/architektūros magistras); |
| --- | --- |

—

Examensbevis för kandidatexamen i arkitektur/magisterexamen i arkitektur som utfärdas av Kauno technologijos universitetas sedan 1997 (architektūros bakalauras/architektūros magistras);

Alla dessa examensbevis skall åtfäljas av det intyg om medlemskap utfärdat av intygskommittén som ger rätt att bedriva verksamhet inom arkitekturens område (certifierad arkitekt/Atestuotas architektas)

2006/2007

Magyarország

| — | Examensbevis ”okleveles építészmérnök” (examensbevis för arkitekter, magisterexamen i arkitektur) som utfärdas av universiten, |
| --- | --- |

—

Examensbevis ”okleveles építészmérnök” (examensbevis för arkitekter, magisterexamen i arkitektur) som utfärdas av universiten,

| — | Examensbevis ”okleveles építész tervező művész” (examensbevis för magisterexamen i arkitektur och i ingenjörsvetenskap) som utfärdas av universiten. |
| --- | --- |

—

Examensbevis ”okleveles építész tervező művész” (examensbevis för magisterexamen i arkitektur och i ingenjörsvetenskap) som utfärdas av universiten.

2006/2007

Malta

| — | Perit: Lawrja ta' Perit utfärdas av Universià ta' Malta, vilket ger rätt till registrering som ”Perit”. |
| --- | --- |

—

Perit: Lawrja ta' Perit utfärdas av Universià ta' Malta, vilket ger rätt till registrering som ”Perit”.

2006/2007

Nederland

| — | Utbildningsbevis som anger att innehavaren har avlagt examen i arkitektur på universitetsnivå och som utfärdats av arkitekturinstitutionerna vid de tekniska högskolorna i Delft eller Eindho-ven (bouwkundig ingenieur) |
| --- | --- |

—

Utbildningsbevis som anger att innehavaren har avlagt examen i arkitektur på universitetsnivå och som utfärdats av arkitekturinstitutionerna vid de tekniska högskolorna i Delft eller Eindho-ven (bouwkundig ingenieur)

| — | Examensbevis som utfärdas av arkitektakademier erkända av staten (architect) |
| --- | --- |

—

Examensbevis som utfärdas av arkitektakademier erkända av staten (architect)

| — | Examensbevis som fram till 1971 utfärdats av de tidigare arkitekthögskolorna (Hoger Bouwkuns-tonderricht) (architect HBO) |
| --- | --- |

—

Examensbevis som fram till 1971 utfärdats av de tidigare arkitekthögskolorna (Hoger Bouwkuns-tonderricht) (architect HBO)

| — | Examensbevis som fram till 1970 utfärdats av de tidigare arkitekthögskolorna (voortgezet Bouw-kunstonderricht) (architect VBO) |
| --- | --- |

—

Examensbevis som fram till 1970 utfärdats av de tidigare arkitekthögskolorna (voortgezet Bouw-kunstonderricht) (architect VBO)

| — | Utbildningsbevis som anger att personen i fråga har avlagt en examen som anordnas av arkitektrådet för ”Bond van Nederlandse Architecten” (nederländska arkitektförbundet, BNA) (architect) |
| --- | --- |

—

Utbildningsbevis som anger att personen i fråga har avlagt en examen som anordnas av arkitektrådet för ”Bond van Nederlandse Architecten” (nederländska arkitektförbundet, BNA) (architect)

| — | Examensbevis från ”Stichtung Institut voor Architectuur” (stiftelsen ”Arkitekturinstitutet”) (IVA) som utfärdas efter fullgörande av en kurs som anordnas av denna stiftelse och tagit minst fyra år i anspråk (architect), tillsammans med ett utbildningsbevis från de behöriga myndigheterna om att personen i fråga har fått sina formella kvalifikationer prövade genom en bedömning av projekt som utarbetats och verkställts av personen i fråga, under det att han eller hon under minst sex år aktivt utövade den verksamhet som åsyftas i artikel 44 i detta direktiv |
| --- | --- |

—

Examensbevis från ”Stichtung Institut voor Architectuur” (stiftelsen ”Arkitekturinstitutet”) (IVA) som utfärdas efter fullgörande av en kurs som anordnas av denna stiftelse och tagit minst fyra år i anspråk (architect), tillsammans med ett utbildningsbevis från de behöriga myndigheterna om att personen i fråga har fått sina formella kvalifikationer prövade genom en bedömning av projekt som utarbetats och verkställts av personen i fråga, under det att han eller hon under minst sex år aktivt utövade den verksamhet som åsyftas i artikel 44 i detta direktiv

| — | Utbildningsbevis som utfärdas av de behöriga myndigheterna med uppgift om att vederbörande innan den 5 augusti 1985 avlade den examen på universitetsnivå, ”kandidaat in de bouwkunde”, som anordnas av de tekniska högskolorna i Delft eller Eindhoven, och att han eller hon under en tid av minst fem år omedelbart före den dagen utövade arkitektverksamhet av sådan art och betydelse att den i enlighet med Nederländernas krav garanterar att han eller hon är kompetent att utöva denna verksamhet (architect) |
| --- | --- |

—

Utbildningsbevis som utfärdas av de behöriga myndigheterna med uppgift om att vederbörande innan den 5 augusti 1985 avlade den examen på universitetsnivå, ”kandidaat in de bouwkunde”, som anordnas av de tekniska högskolorna i Delft eller Eindhoven, och att han eller hon under en tid av minst fem år omedelbart före den dagen utövade arkitektverksamhet av sådan art och betydelse att den i enlighet med Nederländernas krav garanterar att han eller hon är kompetent att utöva denna verksamhet (architect)

| — | Utbildningsbevis utfärdat av de behöriga myndigheterna enbart till personer som innan den 5 augusti 1985 uppnått 40 års ålder, vilket intygar att personen i fråga under en tid av minst fem år omedelbart före detta datum hade utövat arkitektverksamhet av sådan art och betydelse att den i enlighet med Nederländernas krav garanterar att han eller hon är kompetent att utöva denna verksamhet (architect) |
| --- | --- |

—

Utbildningsbevis utfärdat av de behöriga myndigheterna enbart till personer som innan den 5 augusti 1985 uppnått 40 års ålder, vilket intygar att personen i fråga under en tid av minst fem år omedelbart före detta datum hade utövat arkitektverksamhet av sådan art och betydelse att den i enlighet med Nederländernas krav garanterar att han eller hon är kompetent att utöva denna verksamhet (architect)

| — | De utbildningsbevis som avses i sjunde och åttonde strecksatserna behöver inte längre erkännas från och med dagen för ikraftträdandet i Nederländerna av lagar och andra författningar som reglerar påbörjandet och utövandet av arkitektverksamhet med yrkesbeteckningen arkitekt, i den mån som dessa utbildningsbevis i enlighet med sådana bestämmelser inte ger tillstånd att utöva verksamheten med denna yrkestitel |
| --- | --- |

—

De utbildningsbevis som avses i sjunde och åttonde strecksatserna behöver inte längre erkännas från och med dagen för ikraftträdandet i Nederländerna av lagar och andra författningar som reglerar påbörjandet och utövandet av arkitektverksamhet med yrkesbeteckningen arkitekt, i den mån som dessa utbildningsbevis i enlighet med sådana bestämmelser inte ger tillstånd att utöva verksamheten med denna yrkestitel

1987/1988

Österreich

| — | Examensbevis som utfärdas av de tekniska högskolorna i Wien och Graz liksom av institutionerna för arkitektur (Architektur), civilingenjörsstudier (Bauingenieurwesen Hochbau) och konstruktion (Wirtschaftingenieurwesen – Bauwesen) vid fakulteten för civilingenjörsstudier och arkitektur vid universitetet i Innsbruck |
| --- | --- |

—

Examensbevis som utfärdas av de tekniska högskolorna i Wien och Graz liksom av institutionerna för arkitektur (Architektur), civilingenjörsstudier (Bauingenieurwesen Hochbau) och konstruktion (Wirtschaftingenieurwesen – Bauwesen) vid fakulteten för civilingenjörsstudier och arkitektur vid universitetet i Innsbruck

| — | Examensbevis som utfärdas av institutionen för mark- och vattenhushållning (Kulturtechnik und Wasserwirtschaft) vid lantbrukshögskolan |
| --- | --- |

—

Examensbevis som utfärdas av institutionen för mark- och vattenhushållning (Kulturtechnik und Wasserwirtschaft) vid lantbrukshögskolan

| — | Examensbevis som utfärdas av arkitekturinstitutionen vid konstindustrihögskolan i Wien |
| --- | --- |

—

Examensbevis som utfärdas av arkitekturinstitutionen vid konstindustrihögskolan i Wien

| — | Examensbevis som utfärdas av arkitekturinstitutionen vid konstakademien i Wien |
| --- | --- |

—

Examensbevis som utfärdas av arkitekturinstitutionen vid konstakademien i Wien

| — | Examensbevis för diplomerade ingenjörer (Ing.), som utfärdas av tekniska högskolor, tekniska skolor eller tekniska byggnadsskolor, tillsammans med licensen ”Baumeister”, som intygar att innehavaren har minst sex års yrkeserfarenhet i Österrike, vilket skall stadfästas i en examen |
| --- | --- |

—

Examensbevis för diplomerade ingenjörer (Ing.), som utfärdas av tekniska högskolor, tekniska skolor eller tekniska byggnadsskolor, tillsammans med licensen ”Baumeister”, som intygar att innehavaren har minst sex års yrkeserfarenhet i Österrike, vilket skall stadfästas i en examen

| — | Examensbevis som utfärdas av arkitekturinstitutionen vid konstindustrihögskolan i Linz |
| --- | --- |

—

Examensbevis som utfärdas av arkitekturinstitutionen vid konstindustrihögskolan i Linz

| — | Utbildningsbevis för utövande av yrket civilingenjör eller ingenjör med specialistinriktning på konstruktion (Hochbau, Bauwesen, Wirtschaftsingenieurwesen – Bauwesen, Kulturtechnik und Wasserwirtschaft), som utfärdas i enlighet med lagen om offentliga bygg- och anläggningstekniker (Ziviltechnikergesetz, BGBI, no 156/1994) |
| --- | --- |

—

Utbildningsbevis för utövande av yrket civilingenjör eller ingenjör med specialistinriktning på konstruktion (Hochbau, Bauwesen, Wirtschaftsingenieurwesen – Bauwesen, Kulturtechnik und Wasserwirtschaft), som utfärdas i enlighet med lagen om offentliga bygg- och anläggningstekniker (Ziviltechnikergesetz, BGBI, no 156/1994)

1997/1998

Polska

Examensbevis som utfärdats av fakulteterna för arkitektur vid:

| — | Warszawas tekniska universitet, fakulteten för arkitektur i Warszawa (Politechnika Warszawska, Wydział Architektury); yrkestitel för arkitekter: inżynier architekt, magister nauk technicznych; inżynier architekt; inżyniera magistra architektury; magistra inżyniera architektury; magistra inżyniera architekta; magister inżynier architekt. (titel 1945-1948: inżynier architekt, magister nauk technicznych; titel 1951–1956: inżynier architekt; titel 1954–1957, andra stadiet: inżyniera magistra architektury; titel 1957–1959: inżyniera magistra architektury; titel 1959–1964: magistra inżyniera architektury; titel 1964–1982: magistra inżyniera architekta; titel 1983–1990: magister inżynier architekt; titel sedan 1991: magistra inżyniera architekta) |
| --- | --- |

—

Warszawas tekniska universitet, fakulteten för arkitektur i Warszawa (Politechnika Warszawska, Wydział Architektury); yrkestitel för arkitekter: inżynier architekt, magister nauk technicznych; inżynier architekt; inżyniera magistra architektury; magistra inżyniera architektury; magistra inżyniera architekta; magister inżynier architekt. (titel 1945-1948: inżynier architekt, magister nauk technicznych; titel 1951–1956: inżynier architekt; titel 1954–1957, andra stadiet: inżyniera magistra architektury; titel 1957–1959: inżyniera magistra architektury; titel 1959–1964: magistra inżyniera architektury; titel 1964–1982: magistra inżyniera architekta; titel 1983–1990: magister inżynier architekt; titel sedan 1991: magistra inżyniera architekta)

| — | Krakóws tekniska universitet, fakulteten för arkitektur i Kraków (Politechnika Krakowska, Wydział Architektury); yrkestitel för arkitekter: magister inżynier architekt (1945–1953 Bergshögskolan, tekniska fakulteten för arkitektur – Akademia Górniczo-Hutnicza, Politechniczny Wydział Architektury) |
| --- | --- |

—

Krakóws tekniska universitet, fakulteten för arkitektur i Kraków (Politechnika Krakowska, Wydział Architektury); yrkestitel för arkitekter: magister inżynier architekt (1945–1953 Bergshögskolan, tekniska fakulteten för arkitektur – Akademia Górniczo-Hutnicza, Politechniczny Wydział Architektury)

| — | Wrocławs tekniska universitet, fakulteten för arkitektur i Wrocław (Politechnika Wrocławska, Wydział Architektury); yrkestitel för arkitekter: inżynier architekt magister nauk technicznych; magister inżynier Architektury; magister inżynier architekt. (titel 1949-1964: inżynier architekt, magister nauk technicznych; titel 1956-1964: magister inżynier architektury; titel sedan 1964: magister inżynier architekt) |
| --- | --- |

—

Wrocławs tekniska universitet, fakulteten för arkitektur i Wrocław (Politechnika Wrocławska, Wydział Architektury); yrkestitel för arkitekter: inżynier architekt magister nauk technicznych; magister inżynier Architektury; magister inżynier architekt. (titel 1949-1964: inżynier architekt, magister nauk technicznych; titel 1956-1964: magister inżynier architektury; titel sedan 1964: magister inżynier architekt)

| — | Schlesiens tekniska universitet, fakulteten för arkitektur i Gliwice (Politechnika Śląska, Wydział Architektury); yrkestitel för arkitekter: inżynier architekt; magister inżynier architekt. (1945-1955, fakulteten för ingenjörsvetenskap och byggnadskonst – Wydział Inżynieryjno-Budowlany titel: inżynier architekt; 1961-1969, fakulteten för industriell och allmän byggnadskonst – Wydział Budownictwa Przemysłowego i Ogólnego, titel: magister inżynier architekt; 1969-1976, fakulteten för civilingenjörsstudier och arkitektur – Wydział Budownictwa i Architektury, titel: magister inżynier architekt; sedan 1977, fakulteten för arkitektur – Wydział Architektury, titel: magister inżynier architekt och sedan 1995, titel: inżynier architekt) |
| --- | --- |

—

Schlesiens tekniska universitet, fakulteten för arkitektur i Gliwice (Politechnika Śląska, Wydział Architektury); yrkestitel för arkitekter: inżynier architekt; magister inżynier architekt. (1945-1955, fakulteten för ingenjörsvetenskap och byggnadskonst – Wydział Inżynieryjno-Budowlany titel: inżynier architekt; 1961-1969, fakulteten för industriell och allmän byggnadskonst – Wydział Budownictwa Przemysłowego i Ogólnego, titel: magister inżynier architekt; 1969-1976, fakulteten för civilingenjörsstudier och arkitektur – Wydział Budownictwa i Architektury, titel: magister inżynier architekt; sedan 1977, fakulteten för arkitektur – Wydział Architektury, titel: magister inżynier architekt och sedan 1995, titel: inżynier architekt)

| — | Poznańs tekniska universitet, fakulteten för arkitektur i Poznań (Politechnika Poznańska, Wydział Architektury); yrkestitel för arkitekter: inżynier architektury; inżynier architekt; magister inżynier architekt (1945-1955, ingenjörsskolan, fakulteten för arkitektur – Szkoła Inżynierska, Wydział Architektury, titel: inżynier architektury; titel sedan 1978: magister inżynier architekt och sedan 1999: inżynier architekt) |
| --- | --- |

—

Poznańs tekniska universitet, fakulteten för arkitektur i Poznań (Politechnika Poznańska, Wydział Architektury); yrkestitel för arkitekter: inżynier architektury; inżynier architekt; magister inżynier architekt (1945-1955, ingenjörsskolan, fakulteten för arkitektur – Szkoła Inżynierska, Wydział Architektury, titel: inżynier architektury; titel sedan 1978: magister inżynier architekt och sedan 1999: inżynier architekt)

| — | Tekniska universitetet i Gdańsk, fakulteten för arkitektur i Gdańsk (Politechnika Gdańska, Wydział Architektury); yrkestitel för arkitekter: magister inżynier architekt. (1945-1969 fakulteten för arkitektur – Wydział Architektury, 1969-1971 fakulteten för civilingenjörsstudier och arkitektur – Wydział Budownictwa i Architektury, 1971-1981 Institutet för arkitektur och fysisk planering – Instytut Architektury i Urbanistyki, sedan 1981 fakulteten för arkitektur – Wydział Architektury) |
| --- | --- |

—

Tekniska universitetet i Gdańsk, fakulteten för arkitektur i Gdańsk (Politechnika Gdańska, Wydział Architektury); yrkestitel för arkitekter: magister inżynier architekt. (1945-1969 fakulteten för arkitektur – Wydział Architektury, 1969-1971 fakulteten för civilingenjörsstudier och arkitektur – Wydział Budownictwa i Architektury, 1971-1981 Institutet för arkitektur och fysisk planering – Instytut Architektury i Urbanistyki, sedan 1981 fakulteten för arkitektur – Wydział Architektury)

| — | Białystoks tekniska universitet, fakulteten för arkitektur i Białystok (Politechnika Białostocka, Wydział Architektury); yrkestitel för arkitekter: magister inżynier architekt (1975-1989 Institutet för arkitektur – Instytut Architektury) |
| --- | --- |

—

Białystoks tekniska universitet, fakulteten för arkitektur i Białystok (Politechnika Białostocka, Wydział Architektury); yrkestitel för arkitekter: magister inżynier architekt (1975-1989 Institutet för arkitektur – Instytut Architektury)

| — | Tekniska universitetet i Łódź, fakulteten för civilingenjörsstudier, arkitektur och miljöingenjörs-vetenskap i Łódź (Politechnika Łódzka, Wydział Budownictwa, Architektury i Inżynierii Środo-wiska); yrkestitel för arkitekter: inżynier architekt; magister inżynier architekt (1973-1993 fakulteten för civilingenjörsstudier och arkitektur – Wydział Budownictwa i Architektury och sedan 1992 fakulteten för civilingenjörsstudier, arkitektur och miljöingenjörsvetenskap – Wydział Budownictwa, Architektury i Inżynierii Środowiska; titel: 1973-1978 inżynier architekt, sedan 1978 magister inżynier architekt) |
| --- | --- |

—

Tekniska universitetet i Łódź, fakulteten för civilingenjörsstudier, arkitektur och miljöingenjörs-vetenskap i Łódź (Politechnika Łódzka, Wydział Budownictwa, Architektury i Inżynierii Środo-wiska); yrkestitel för arkitekter: inżynier architekt; magister inżynier architekt (1973-1993 fakulteten för civilingenjörsstudier och arkitektur – Wydział Budownictwa i Architektury och sedan 1992 fakulteten för civilingenjörsstudier, arkitektur och miljöingenjörsvetenskap – Wydział Budownictwa, Architektury i Inżynierii Środowiska; titel: 1973-1978 inżynier architekt, sedan 1978 magister inżynier architekt)

| — | Tekniska universitetet i Szczecin, fakulteten för civilingenjörsstudier och arkitektur i Szczecin (Politechnika Szczecińska, Wydział Budownictwa i Architektury); yrkestitel för arkitekter: inżynier architekt; magister inżynier architekt (1948-1954, Ingenjörshögskolan, fakulteten för arkitektur – Wyższa Szkoła Inżynierska, Wydział Architektury, titel: inżynier architekt, sedan 1970 magister inżynier architekt och sedan 1998 inżynier architekt) |
| --- | --- |

—

Tekniska universitetet i Szczecin, fakulteten för civilingenjörsstudier och arkitektur i Szczecin (Politechnika Szczecińska, Wydział Budownictwa i Architektury); yrkestitel för arkitekter: inżynier architekt; magister inżynier architekt (1948-1954, Ingenjörshögskolan, fakulteten för arkitektur – Wyższa Szkoła Inżynierska, Wydział Architektury, titel: inżynier architekt, sedan 1970 magister inżynier architekt och sedan 1998 inżynier architekt)

Alla dessa examensbevis skall åtföljas av det intyg om medlemskap utfärdat av det behöriga regionala arkitektorganet i Polen som ger rätt att bedriva verksamhet inom arkitekturens område i Polen.

2006/2007

Portugal

| — | Examensbeviset ”diploma do curso especial de arquitectura” utfärdat av konstakademierna i Lissabon och Porto |
| --- | --- |

—

Examensbeviset ”diploma do curso especial de arquitectura” utfärdat av konstakademierna i Lissabon och Porto

| — | Arkitektdiplomet ”diploma de arquitecto” utfärdat av konstakademierna i Lissabon och Porto |
| --- | --- |

—

Arkitektdiplomet ”diploma de arquitecto” utfärdat av konstakademierna i Lissabon och Porto

| — | Examensbeviset ”diploma do curso de arquitectura” utfärdat av de högre konstakademierna i Lissabon och Porto |
| --- | --- |

—

Examensbeviset ”diploma do curso de arquitectura” utfärdat av de högre konstakademierna i Lissabon och Porto

| — | Examensbeviset ”diploma de licenciatura em arquitectura” utfärdat av den högre konstakademien i Lissabon |
| --- | --- |

—

Examensbeviset ”diploma de licenciatura em arquitectura” utfärdat av den högre konstakademien i Lissabon

| — | Examensbeviset ”carta de curso de licenciatura em arquitectura” utfärdat av Lissabons tekniska universitet och av Portos universitet |
| --- | --- |

—

Examensbeviset ”carta de curso de licenciatura em arquitectura” utfärdat av Lissabons tekniska universitet och av Portos universitet

| — | Civilingenjörsexamen (licenciatura em engenharia civil) utfärdat av den tekniska högskolan vid det tekniska universitetet i Lissabon |
| --- | --- |

—

Civilingenjörsexamen (licenciatura em engenharia civil) utfärdat av den tekniska högskolan vid det tekniska universitetet i Lissabon

| — | Civilingenjörsexamen (licenciatura em engenharia civil) utfärdat av den vetenskapliga och tekniska fakulteten (de Engenharia) vid universitetet i Porto |
| --- | --- |

—

Civilingenjörsexamen (licenciatura em engenharia civil) utfärdat av den vetenskapliga och tekniska fakulteten (de Engenharia) vid universitetet i Porto

| — | Civilingenjörsexamen (licenciatura em engenharia civil) utfärdat av den vetenskapliga och tekniska fakulteten vid universitetet i Coimbra |
| --- | --- |

—

Civilingenjörsexamen (licenciatura em engenharia civil) utfärdat av den vetenskapliga och tekniska fakulteten vid universitetet i Coimbra

| — | Civilingenjörsexamen med inriktning på produktion (licenciatura em engenharia civil, produção) utfärdat av universitetet i Minho |
| --- | --- |

—

Civilingenjörsexamen med inriktning på produktion (licenciatura em engenharia civil, produção) utfärdat av universitetet i Minho

1987/1988

Slovenija

| — | ”Univerzitetni diplomirani inženir arhitekture/univerzitetna diplomirana inženirka arhitekture” (examensbevis i arkitektur från universitet) som utfärdas av fakulteten för arkitektur, vilket tillsammans med ett intyg från den behöriga myndighet på arkitekturområdet som erkänns i lag ger rätt att bedriva verksamhet inom arkitekturens område, |
| --- | --- |

—

”Univerzitetni diplomirani inženir arhitekture/univerzitetna diplomirana inženirka arhitekture” (examensbevis i arkitektur från universitet) som utfärdas av fakulteten för arkitektur, vilket tillsammans med ett intyg från den behöriga myndighet på arkitekturområdet som erkänns i lag ger rätt att bedriva verksamhet inom arkitekturens område,

| — | Examensbevis från universitetet som utfärdas av tekniska fakulteter och är förenat med titeln ”univerzitetni diplomirani inženir (univ.dipl.inž.)/univerzitetna diplomirana inženirka”, vilket tillsammans med ett intyg från den behöriga myndighet på arkitekturområdet som erkänns i lag ger rätt att bedriva verksamhet inom arkitekturens område. |
| --- | --- |

—

Examensbevis från universitetet som utfärdas av tekniska fakulteter och är förenat med titeln ”univerzitetni diplomirani inženir (univ.dipl.inž.)/univerzitetna diplomirana inženirka”, vilket tillsammans med ett intyg från den behöriga myndighet på arkitekturområdet som erkänns i lag ger rätt att bedriva verksamhet inom arkitekturens område.

2006/2007

Slovensko

| — | Examensbevis inom ämnesområdet ”arkitektur och byggnadskonstruktion” (”architektúra a pozemné staviteľstvo”) som utfärdades av den slovakiska tekniska högskolan (Slovenská vysoká škola technická) i Bratislava 1950-1952 (titel: Ing.) |
| --- | --- |

—

Examensbevis inom ämnesområdet ”arkitektur och byggnadskonstruktion” (”architektúra a pozemné staviteľstvo”) som utfärdades av den slovakiska tekniska högskolan (Slovenská vysoká škola technická) i Bratislava 1950-1952 (titel: Ing.)

| — | Examensbevis inom ämnesområdet ”arkitektur” (”architektúra”) som utfärdades av fakulteten för arkitektur och byggnadskonstruktion vid den slovakiska tekniska högskolan (Fakulta architektúry a pozemného staviteľstva, Slovenská vysoká škola technická) i Bratislava 1952-1960 (titel: Ing. arch.) |
| --- | --- |

—

Examensbevis inom ämnesområdet ”arkitektur” (”architektúra”) som utfärdades av fakulteten för arkitektur och byggnadskonstruktion vid den slovakiska tekniska högskolan (Fakulta architektúry a pozemného staviteľstva, Slovenská vysoká škola technická) i Bratislava 1952-1960 (titel: Ing. arch.)

| — | Examensbevis inom ämnesområdet ”byggnadskonstruktion” (”pozemné staviteľstvo”) som utfärdades av fakulteten för arkitektur och byggnadskonstruktion vid den slovakiska tekniska högskolan (Fakulta architektúry a pozemného staviteľstva, Slovenská vysoká škola technická) i Bratislava 1952-1960 (titel: Ing.) |
| --- | --- |

—

Examensbevis inom ämnesområdet ”byggnadskonstruktion” (”pozemné staviteľstvo”) som utfärdades av fakulteten för arkitektur och byggnadskonstruktion vid den slovakiska tekniska högskolan (Fakulta architektúry a pozemného staviteľstva, Slovenská vysoká škola technická) i Bratislava 1952-1960 (titel: Ing.)

| — | Examensbevis inom ämnesområdet ”arkitektur” (”architektúra”) som utfärdades av fakulteten för civilingenjörsstudier vid den slovakiska tekniska högskolan (Stavebná fakulta, Slovenská vysoká škola technická) i Bratislava 1961-1976, (titel: Ing. arch.) |
| --- | --- |

—

Examensbevis inom ämnesområdet ”arkitektur” (”architektúra”) som utfärdades av fakulteten för civilingenjörsstudier vid den slovakiska tekniska högskolan (Stavebná fakulta, Slovenská vysoká škola technická) i Bratislava 1961-1976, (titel: Ing. arch.)

| — | Examensbevis inom ämnesområdet ”byggnadskonstruktion” (”pozemné stavby”) som utfärdades av fakulteten för civilingenjörsstudier vid den slovakiska tekniska högskolan (Stavebná fakulta, Slovenská vysoká škola technická) i Bratislava 1961-1976, (titel: Ing.) |
| --- | --- |

—

Examensbevis inom ämnesområdet ”byggnadskonstruktion” (”pozemné stavby”) som utfärdades av fakulteten för civilingenjörsstudier vid den slovakiska tekniska högskolan (Stavebná fakulta, Slovenská vysoká škola technická) i Bratislava 1961-1976, (titel: Ing.)

| — | Examensbevis inom ämnesområdet ”arkitektur” (”architektúra”) som utfärdas av fakulteten för arkitektur vid den slovakiska tekniska högskolan (Fakulta architektúry, Slovenská vysoká škola technická) i Bratislava sedan 1977 (titel: Ing. arch.) |
| --- | --- |

—

Examensbevis inom ämnesområdet ”arkitektur” (”architektúra”) som utfärdas av fakulteten för arkitektur vid den slovakiska tekniska högskolan (Fakulta architektúry, Slovenská vysoká škola technická) i Bratislava sedan 1977 (titel: Ing. arch.)

| — | Examensbevis inom ämnesområdet ”stadsplanering” (”urbanizmus”) som utfärdas av fakulteten för arkitektur vid den slovakiska tekniska högskolan (Fakulta architektúry, Slovenská vysoká škola technická) i Bratislava sedan 1977 (titel: Ing. arch.) |
| --- | --- |

—

Examensbevis inom ämnesområdet ”stadsplanering” (”urbanizmus”) som utfärdas av fakulteten för arkitektur vid den slovakiska tekniska högskolan (Fakulta architektúry, Slovenská vysoká škola technická) i Bratislava sedan 1977 (titel: Ing. arch.)

| — | Examensbevis inom ämnesområdet ”byggnadskonstruktion” (”pozemné stavby”) som utfärdades av fakulteten för civilingenjörsstudier vid det slovakiska tekniska universitetet (Stavebná fakulta, Slovenská technická univerzita) i Bratislava 1977-1997 (titel: Ing.) |
| --- | --- |

—

Examensbevis inom ämnesområdet ”byggnadskonstruktion” (”pozemné stavby”) som utfärdades av fakulteten för civilingenjörsstudier vid det slovakiska tekniska universitetet (Stavebná fakulta, Slovenská technická univerzita) i Bratislava 1977-1997 (titel: Ing.)

| — | Examensbevis inom ämnesområdet ”arkitektur och byggnadskonstruktion” (”architektúra a pozemné stavby”) som utfärdas av fakulteten för civilingenjörsstudier vid det slovakiska tekniska universitetet (Stavebná fakulta, Slovenská technická univerzita) i Bratislava sedan 1998 (titel: Ing.) |
| --- | --- |

—

Examensbevis inom ämnesområdet ”arkitektur och byggnadskonstruktion” (”architektúra a pozemné stavby”) som utfärdas av fakulteten för civilingenjörsstudier vid det slovakiska tekniska universitetet (Stavebná fakulta, Slovenská technická univerzita) i Bratislava sedan 1998 (titel: Ing.)

| — | Examensbevis inom ämnesområdet ”byggnadskonstruktion – specialisering: arkitektur” (”pozemné stavby – špecializácia: architektúra”) som utfärdades av fakulteten för civilingenjörs-studier vid det slovakiska tekniska universitetet (Stavebná fakulta, Slovenská technická univerzita) i Bratislava 2000-2001, (titel: Ing.) |
| --- | --- |

—

Examensbevis inom ämnesområdet ”byggnadskonstruktion – specialisering: arkitektur” (”pozemné stavby – špecializácia: architektúra”) som utfärdades av fakulteten för civilingenjörs-studier vid det slovakiska tekniska universitetet (Stavebná fakulta, Slovenská technická univerzita) i Bratislava 2000-2001, (titel: Ing.)

| — | Examensbevis inom ämnesområdet ”byggnadskonstruktion och arkitektur” (”pozemné stavby a architektúra”) som utfärdas av fakulteten för civilingenjörsstudier vid det slovakiska tekniska universitetet (Stavebná fakulta – Slovenská technická univerzita) i Bratislava sedan 2001 (titel: Ing.) |
| --- | --- |

—

Examensbevis inom ämnesområdet ”byggnadskonstruktion och arkitektur” (”pozemné stavby a architektúra”) som utfärdas av fakulteten för civilingenjörsstudier vid det slovakiska tekniska universitetet (Stavebná fakulta – Slovenská technická univerzita) i Bratislava sedan 2001 (titel: Ing.)

| — | Examensbevis inom ämnesområdet ”arkitektur” (”architektúra”) som utfärdas av akademin för konst och formgivning (Vysoká škola výtvarných umení) i Bratislava sedan 1969 (titel: Akad. arch. fram till 1990; Mgr. 1990-1992; Mgr. arch. 1992-1996; Mgr. art. sedan 1997) |
| --- | --- |

—

Examensbevis inom ämnesområdet ”arkitektur” (”architektúra”) som utfärdas av akademin för konst och formgivning (Vysoká škola výtvarných umení) i Bratislava sedan 1969 (titel: Akad. arch. fram till 1990; Mgr. 1990-1992; Mgr. arch. 1992-1996; Mgr. art. sedan 1997)

| — | Examensbevis inom ämnesområdet ”byggnadskonstruktion” (”pozemné staviteľstvo”) som utfärdades av fakulteten för civilingenjörsstudier vid det tekniska universitetet (Stavebná fakulta, Technická univerzita) i Košice 1981-1991 (titel: Ing.) |
| --- | --- |

—

Examensbevis inom ämnesområdet ”byggnadskonstruktion” (”pozemné staviteľstvo”) som utfärdades av fakulteten för civilingenjörsstudier vid det tekniska universitetet (Stavebná fakulta, Technická univerzita) i Košice 1981-1991 (titel: Ing.)

Alla dessa examensbevis skall åtföljas av

| — | Intyg om auktorisation utfärdat av det slovakiska arkitektorganet (Slovenská komora architektov) i Bratislava utan någon specificering av området eller inom området ”byggnadskonstruktion” (”pozemné stavby”) eller ”fysisk planering” (”územné plánovanie”) |
| --- | --- |

—

Intyg om auktorisation utfärdat av det slovakiska arkitektorganet (Slovenská komora architektov) i Bratislava utan någon specificering av området eller inom området ”byggnadskonstruktion” (”pozemné stavby”) eller ”fysisk planering” (”územné plánovanie”)

| — | Intyg om auktorisation utfärdat av det slovakiska civilingenjörsorganet (Slovenská komora sta-vebných inžinierov) i Bratislava inom området byggnadskonstruktion (”pozemné stavby”) |
| --- | --- |

—

Intyg om auktorisation utfärdat av det slovakiska civilingenjörsorganet (Slovenská komora sta-vebných inžinierov) i Bratislava inom området byggnadskonstruktion (”pozemné stavby”)

2006/2007

Suomi/Finland

| — | Examensbevis utfärdade av arkitekturinstitutionerna vid de tekniska högskolorna och universitet i Oulu (arkkitehti/arkitekt) |
| --- | --- |

—

Examensbevis utfärdade av arkitekturinstitutionerna vid de tekniska högskolorna och universitet i Oulu (arkkitehti/arkitekt)

| — | Examensbevis utfärdade av de tekniska instituten (rakennusarkkitehti/byggnadsarkitekt) |
| --- | --- |

—

Examensbevis utfärdade av de tekniska instituten (rakennusarkkitehti/byggnadsarkitekt)

1997/1998

Sverige

| — | Examensbevis utfärdade av Arkitekturskolan vid Kungliga Tekniska Högskolan, Chalmers tekniska högskola och Lunds tekniska högskola vid universitetet i Lund (arkitekt, magisterexamen i arkitektur) |
| --- | --- |

—

Examensbevis utfärdade av Arkitekturskolan vid Kungliga Tekniska Högskolan, Chalmers tekniska högskola och Lunds tekniska högskola vid universitetet i Lund (arkitekt, magisterexamen i arkitektur)

| — | Bevis på medlemskap i Svenska Arkitekters Riksförbund (SAR), om studierna har bedrivits i en stat som omfattas av detta direktiv |
| --- | --- |

—

Bevis på medlemskap i Svenska Arkitekters Riksförbund (SAR), om studierna har bedrivits i en stat som omfattas av detta direktiv

1997/1998

United Kingdom

| — | De behörighetsbevis som utfärdas efter avlagd examen vid:






  — | Royal Institute of British Architects |
| --- | --- | --- |

—

De behörighetsbevis som utfärdas efter avlagd examen vid:

—

Royal Institute of British Architects

| — | arkitektursektionerna vid universitet, tekniska högskolor, ”colleges”, akademier (privata ”college”), ”Schools of Technology and Art” som den 10 juni 1985 var erkända av l'Architects Registration Council i Storbritannien för upptagande i registret (Architect) |
| --- | --- |

—

arkitektursektionerna vid universitet, tekniska högskolor, ”colleges”, akademier (privata ”college”), ”Schools of Technology and Art” som den 10 juni 1985 var erkända av l'Architects Registration Council i Storbritannien för upptagande i registret (Architect)

| — | Utbildningsbevis som anger att innehavaren har en vedertagen rätt att bära yrkestiteln arkitekt med stöd av avsnitt 6.1 a, 6.1 b eller 6.1 d i ”l'Architects Registration Act” från 1931 (Architect) |
| --- | --- |

—

Utbildningsbevis som anger att innehavaren har en vedertagen rätt att bära yrkestiteln arkitekt med stöd av avsnitt 6.1 a, 6.1 b eller 6.1 d i ”l'Architects Registration Act” från 1931 (Architect)

| — | Utbildningsbevis som anger att innehavaren har en vedertagen rätt att bära yrkestiteln arkitekt med stöd av avsnitt 2 i ”l'Architects Registration Act” från 1938 (Architect) |
| --- | --- |

—

Utbildningsbevis som anger att innehavaren har en vedertagen rätt att bära yrkestiteln arkitekt med stöd av avsnitt 2 i ”l'Architects Registration Act” från 1938 (Architect)

1987/1988

BILAGA VII

HANDLINGAR OCH INTYG SOM KAN KRÄVAS ENLIGT ARTIKEL 50.1

1.   Handlingar

| a) | Intyg om medborgarskap. |
| --- | --- |

a)

Intyg om medborgarskap.

| b) | Kopia på de kompetens- eller examensbevis som ger rätt att utöva yrket i fråga samt, i förekommande fall, ett intyg om vederbörandes yrkeserfarenhet.
  De behöriga myndigheterna i den mottagande medlemsstaten får uppmana sökanden att lämna upplysningar om sin utbildning i den mån detta är nödvändigt för att fastställa förekomsten av potentiella väsentliga olikheter i förhållande till den utbildning som krävs i den mottagande medlemsstaten i enlighet med artikel 14. Om det är omöjligt för sökanden att lämna dessa upplysningar skall de behöriga myndigheterna i den mottagande medlemsstaten vända sig till kontaktpunkten, den behöriga myndigheten eller något annat relevant organ i ursprungsmedlemsstaten. |
| --- | --- |

b)

Kopia på de kompetens- eller examensbevis som ger rätt att utöva yrket i fråga samt, i förekommande fall, ett intyg om vederbörandes yrkeserfarenhet.

De behöriga myndigheterna i den mottagande medlemsstaten får uppmana sökanden att lämna upplysningar om sin utbildning i den mån detta är nödvändigt för att fastställa förekomsten av potentiella väsentliga olikheter i förhållande till den utbildning som krävs i den mottagande medlemsstaten i enlighet med artikel 14. Om det är omöjligt för sökanden att lämna dessa upplysningar skall de behöriga myndigheterna i den mottagande medlemsstaten vända sig till kontaktpunkten, den behöriga myndigheten eller något annat relevant organ i ursprungsmedlemsstaten.

| c) | Ett intyg om verksamhetens karaktär och varaktighet, i de fall som avses i artikel 16, utfärdat av behörig myndighet eller behörigt organ i ursprungsmedlemsstaten eller den medlemsstat den utländske medborgaren kommer från. |
| --- | --- |

c)

Ett intyg om verksamhetens karaktär och varaktighet, i de fall som avses i artikel 16, utfärdat av behörig myndighet eller behörigt organ i ursprungsmedlemsstaten eller den medlemsstat den utländske medborgaren kommer från.

| d) | När en mottagande medlemsstats behöriga myndighet av personer som vill utöva ett reglerat yrke kräver bevis för att de har gott namn och rykte eller att de inte försatts i konkurs, eller temporärt upphäver eller förbjuder utövandet av yrket i fall av grav yrkesmässig försummelse eller brottslig handling, skall denna medlemsstat när det gäller andra medlemsstaters medborgare som vill utöva yrket inom landet som tillräcklig bevisning godta uppvisande av handlingar som utfärdats av behöriga myndigheter i den utländske sökandens ursprungsmedlemsstat eller den medlemsstat han kommer från och som utvisar att dessa krav är uppfyllda. Dessa myndigheter skall tillhandahålla de begärda handlingarna inom två månader.
  När de behöriga myndigheterna i den utländske sökandens ursprungsmedlemsstat eller den medlemsstat han kommer från inte utfärdar sådana handlingar som åsyftas i första stycket, skall dessa handlingar ersättas av en försäkran under ed – eller i stater där någon bestämmelse om försäkran under ed inte finns av en försäkran på heder och samvete – som lämnas av den berörda personen inför en behörig rättslig eller administrativ myndighet eller, i förekommande fall, av en notarie eller behörigt fackligt organ i personens ursprungsmedlemsstat eller den medlemsstat han kommer från. Denna myndighet eller notarie skall utfärda ett intyg som styrker äktheten av eden eller den högtidliga försäkran. |
| --- | --- |

d)

När en mottagande medlemsstats behöriga myndighet av personer som vill utöva ett reglerat yrke kräver bevis för att de har gott namn och rykte eller att de inte försatts i konkurs, eller temporärt upphäver eller förbjuder utövandet av yrket i fall av grav yrkesmässig försummelse eller brottslig handling, skall denna medlemsstat när det gäller andra medlemsstaters medborgare som vill utöva yrket inom landet som tillräcklig bevisning godta uppvisande av handlingar som utfärdats av behöriga myndigheter i den utländske sökandens ursprungsmedlemsstat eller den medlemsstat han kommer från och som utvisar att dessa krav är uppfyllda. Dessa myndigheter skall tillhandahålla de begärda handlingarna inom två månader.

När de behöriga myndigheterna i den utländske sökandens ursprungsmedlemsstat eller den medlemsstat han kommer från inte utfärdar sådana handlingar som åsyftas i första stycket, skall dessa handlingar ersättas av en försäkran under ed – eller i stater där någon bestämmelse om försäkran under ed inte finns av en försäkran på heder och samvete – som lämnas av den berörda personen inför en behörig rättslig eller administrativ myndighet eller, i förekommande fall, av en notarie eller behörigt fackligt organ i personens ursprungsmedlemsstat eller den medlemsstat han kommer från. Denna myndighet eller notarie skall utfärda ett intyg som styrker äktheten av eden eller den högtidliga försäkran.

| e) | När en mottagande medlemsstat kräver bevis på fysisk och psykisk hälsa av medborgare som vill utöva ett reglerat yrke, skall den medlemsstaten som tillräcklig bevisning godta att det dokument uppvisas som krävs i den utländske medborgarens ursprungsstat. När ursprungsmedlemsstaten inte utfärdar sådana dokument, skall den mottagande medlemsstaten godta ett intyg utfärdat av en behörig myndighet i denna stat. I sådana fall måste de behöriga myndigheterna i ursprungsstaten tillhandahålla den begärda handlingen inom två månader. |
| --- | --- |

e)

När en mottagande medlemsstat kräver bevis på fysisk och psykisk hälsa av medborgare som vill utöva ett reglerat yrke, skall den medlemsstaten som tillräcklig bevisning godta att det dokument uppvisas som krävs i den utländske medborgarens ursprungsstat. När ursprungsmedlemsstaten inte utfärdar sådana dokument, skall den mottagande medlemsstaten godta ett intyg utfärdat av en behörig myndighet i denna stat. I sådana fall måste de behöriga myndigheterna i ursprungsstaten tillhandahålla den begärda handlingen inom två månader.

| f) | När en mottagande medlemsstat av de av sina egna medborgare som vill utöva ett reglerat yrke kräver






  — | intyg angående sökandens ekonomiska ställning, |
| --- | --- | --- |

f)

När en mottagande medlemsstat av de av sina egna medborgare som vill utöva ett reglerat yrke kräver

—

intyg angående sökandens ekonomiska ställning,

| — | bevis för att den berörda personen är försäkrad mot de ekonomiska risker som är förenade med deras yrkesansvar i enlighet med gällande lagar och bestämmelser i den mottagande medlemsstaten om försäkringsskyddets villkor och omfattning, |
| --- | --- |

—

bevis för att den berörda personen är försäkrad mot de ekonomiska risker som är förenade med deras yrkesansvar i enlighet med gällande lagar och bestämmelser i den mottagande medlemsstaten om försäkringsskyddets villkor och omfattning,

skall denna stat som tillräcklig bevisning godta intyg beträffande detta utfärdade av banker och försäkringsföretag i andra medlemsstater.

2.   Intyg

För att underlätta tillämpningen av avsnitt III kapitel III i detta direktiv får en medlemsstat föreskriva att personer som uppfyller utbildningsvillkoren samtidigt med de bevis över formella kvalifikationer skall förete ett intyg från de behöriga myndigheterna i ursprungsmedlemsstaten som visar att dessa examensbevis är de som avses i detta direktiv.

P6_TA(2005)0174

Den gemensamma marknadsorganisationen inom området för frukt och grönsaker

Europaparlamentets resolution om förenkling av den gemensamma organisationen av marknaden för frukt och grönsaker (2004/2193(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens rapport till rådet och Europaparlamentet om förenklingen av den gemensamma organisationen av marknaden för frukt och grönsaker (KOM(2004)0549), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport till rådet och Europaparlamentet om förenklingen av den gemensamma organisationen av marknaden för frukt och grönsaker (KOM(2004)0549),

| — | med beaktande av kommissionens arbetsdokument för analysering av den gemensamma organisationen av marknaden för frukt och grönsaker (SEK(2004)1120), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens arbetsdokument för analysering av den gemensamma organisationen av marknaden för frukt och grönsaker (SEK(2004)1120),

| — | med beaktande av rådets förordningar (EG) nr 2200/96 (1), 2201/96 (2), 2202/96 (3) och 2699/2000 (4), som utgör grunden till den gemensamma organisationen av marknaden för frukt och grönsaker, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordningar (EG) nr 2200/96 (1), 2201/96 (2), 2202/96 (3) och 2699/2000 (4), som utgör grunden till den gemensamma organisationen av marknaden för frukt och grönsaker,

| — | med beaktande av kommissionens dokument om följderna av utvidgningen av EU för frukt- och grönsakssektorn (GD Jordbruk, C-4, april 2004), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens dokument om följderna av utvidgningen av EU för frukt- och grönsakssektorn (GD Jordbruk, C-4, april 2004),

| — | med beaktande av kommissionens förordningar (EG) nr 1432/2003 om erkännande av producentorganisationer (5) och (EG) nr 1433/2003 om driftsfonder och verksamhetsprogram (6) inom branschen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förordningar (EG) nr 1432/2003 om erkännande av producentorganisationer (5) och (EG) nr 1433/2003 om driftsfonder och verksamhetsprogram (6) inom branschen,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1782/2003 (7) och kommissionens förordning (EG) nr 1973/2004 (8) om särskilda stödsystem för nötter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1782/2003 (7) och kommissionens förordning (EG) nr 1973/2004 (8) om särskilda stödsystem för nötter,

| — | med beaktande av kommissionens förordningar (EG) nr 1535/2003 (9), 2111/2003 (10) och 103/2004 (11) om förenklingen av de gällande förordningarna för sektorn, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förordningar (EG) nr 1535/2003 (9), 2111/2003 (10) och 103/2004 (11) om förenklingen av de gällande förordningarna för sektorn,

| — | med beaktande av sin resolution av den 5 juli 2001 om kommissionens rapport till rådet om den gemensamma organisationen av marknaden för frukt och grönsaker (KOM(2001)0036) (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 5 juli 2001 om kommissionens rapport till rådet om den gemensamma organisationen av marknaden för frukt och grönsaker (KOM(2001)0036) (12),

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A6-0121/2005), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A6-0121/2005), och av följande skäl:

| A. | EU:s producenter och en majoritet av medlemsstaterna är för att kärnelementen i 1996 års reform skall finnas kvar, vilket framkommer av de slutsatser som det nederländska ordförandeskapet antog i november 2004 och av den offentliga utfrågningen i Europaparlamentet den 2 februari 2005. |
| --- | --- |

A.

EU:s producenter och en majoritet av medlemsstaterna är för att kärnelementen i 1996 års reform skall finnas kvar, vilket framkommer av de slutsatser som det nederländska ordförandeskapet antog i november 2004 och av den offentliga utfrågningen i Europaparlamentet den 2 februari 2005.

| B. | Trots detta måste utvecklingen mot målen inom ramen för stödsystemet för frukt- och grönsakssektorn påskyndas, eftersom koncentrationen av produktionen fortfarande är så låg som 40 procent. Denna procentandel måste ökas kraftigt för att marknaderna skall kunna styras mer effektivt och för att öka producenternas konkurrenskraft. |
| --- | --- |

B.

Trots detta måste utvecklingen mot målen inom ramen för stödsystemet för frukt- och grönsakssektorn påskyndas, eftersom koncentrationen av produktionen fortfarande är så låg som 40 procent. Denna procentandel måste ökas kraftigt för att marknaderna skall kunna styras mer effektivt och för att öka producenternas konkurrenskraft.

| C. | Koncentrationsgraden när det gäller både tillgång och gemenskapsanslag uppvisar stora skillnader, inte bara mellan medlemsstater utan även mellan producentorganisationer, och 5 procent av organisationerna erhåller 50 procent av anslagen. Det är därför nödvändigt att vidta åtgärder till förmån för en bättre balans och beakta den särskilda situationen i de olika medlemsstaterna. |
| --- | --- |

C.

Koncentrationsgraden när det gäller både tillgång och gemenskapsanslag uppvisar stora skillnader, inte bara mellan medlemsstater utan även mellan producentorganisationer, och 5 procent av organisationerna erhåller 50 procent av anslagen. Det är därför nödvändigt att vidta åtgärder till förmån för en bättre balans och beakta den särskilda situationen i de olika medlemsstaterna.

| D. | Situationen i de nya medlemsstaterna, där koncentrationen av utbudet är mycket bristfällig, måste särskilt uppmärksammas. |
| --- | --- |

D.

Situationen i de nya medlemsstaterna, där koncentrationen av utbudet är mycket bristfällig, måste särskilt uppmärksammas.

| E. | De tio nya medlemsstaternas anslutning till EU har ändrat strukturen för frukt- och grönsaksodlingen inom EU-25 och gjort EU till en viktig producent av många färska och bearbetade frukter och grönsaker, såsom surkörsbär, vinbär, jordgubbar, krusbär och äppeljuice. |
| --- | --- |

E.

De tio nya medlemsstaternas anslutning till EU har ändrat strukturen för frukt- och grönsaksodlingen inom EU-25 och gjort EU till en viktig producent av många färska och bearbetade frukter och grönsaker, såsom surkörsbär, vinbär, jordgubbar, krusbär och äppeljuice.

| F. | Dessa frukter och grönsaker, i motsats till många frukter och grönsaker som odlas inom EU-15, omfattas inte av stödsystem, men de spelar en viktig ekonomisk och social roll i de tio nya medlemsstaterna och är utsatta för hård konkurrens från tredjeländer. |
| --- | --- |

F.

Dessa frukter och grönsaker, i motsats till många frukter och grönsaker som odlas inom EU-15, omfattas inte av stödsystem, men de spelar en viktig ekonomisk och social roll i de tio nya medlemsstaterna och är utsatta för hård konkurrens från tredjeländer.

| G. | I gemenskapens budget för frukt och grönsaker kan ett stadigt och markant underutnyttjande av de årliga anslagen konstateras och det finns en marginal som kan användas till att öka stödet till producentorganisationer, detta särskilt i regioner där ansenliga förseningar förekommer i samband med organiseringen, med tanke på att underutnyttjandet av medel de senaste åren har uppgått till så mycket som 25 procent av den totala budget som öronmärkts till sektorn. |
| --- | --- |

G.

I gemenskapens budget för frukt och grönsaker kan ett stadigt och markant underutnyttjande av de årliga anslagen konstateras och det finns en marginal som kan användas till att öka stödet till producentorganisationer, detta särskilt i regioner där ansenliga förseningar förekommer i samband med organiseringen, med tanke på att underutnyttjandet av medel de senaste åren har uppgått till så mycket som 25 procent av den totala budget som öronmärkts till sektorn.

| H. | Frukt- och grönsakssektorn kännetecknas av en instabil marknad, och i händelse av priskollapser fungerar det nuvarande systemet med återtag från marknaden inte tillräckligt effektivt som ett skyddsnät för att trygga producenternas inkomster, på grund av otillräckliga betalningar, överdriven byråkrati, bristfällig organisation i produktionsregionerna, otillräcklig kännedom om produktionsmöjligheterna vilket omöjliggör en korrekt förvaltning av marknaden, effekten av import från tredje länder samt brist på bra försäljningsställen för återtagna produkter. |
| --- | --- |

H.

Frukt- och grönsakssektorn kännetecknas av en instabil marknad, och i händelse av priskollapser fungerar det nuvarande systemet med återtag från marknaden inte tillräckligt effektivt som ett skyddsnät för att trygga producenternas inkomster, på grund av otillräckliga betalningar, överdriven byråkrati, bristfällig organisation i produktionsregionerna, otillräcklig kännedom om produktionsmöjligheterna vilket omöjliggör en korrekt förvaltning av marknaden, effekten av import från tredje länder samt brist på bra försäljningsställen för återtagna produkter.

| I. | Det är nödvändigt att införa ett alternativt system för krishantering inom frukt- och grönsakssektorn, så att man på ett mer effektivt sätt kan hålla stånd mot priskollapser, och på detta sätt bidra till att öka jordbrukarnas deltagande i producentorganisationerna. |
| --- | --- |

I.

Det är nödvändigt att införa ett alternativt system för krishantering inom frukt- och grönsakssektorn, så att man på ett mer effektivt sätt kan hålla stånd mot priskollapser, och på detta sätt bidra till att öka jordbrukarnas deltagande i producentorganisationerna.

| J. | Programmet för bearbetade produkter av frukt och grönsaker spelar en viktig roll för koncentrationen av utbudet och har bidragit till utvecklingen i EU av en konstant växande industri som skapar sysselsättning. |
| --- | --- |

J.

Programmet för bearbetade produkter av frukt och grönsaker spelar en viktig roll för koncentrationen av utbudet och har bidragit till utvecklingen i EU av en konstant växande industri som skapar sysselsättning.

| K. | Nuvarande stödsystem för bearbetade frukter och grönsaker inom ramen för den gemensamma organisationen av marknaden tar inte hänsyn till flera frukt- och grönsakssorter som är viktiga för de nya medlemsstaterna. |
| --- | --- |

K.

Nuvarande stödsystem för bearbetade frukter och grönsaker inom ramen för den gemensamma organisationen av marknaden tar inte hänsyn till flera frukt- och grönsakssorter som är viktiga för de nya medlemsstaterna.

| L. | Det finns behov av att införa stödsystem för sådana arter som surkörsbär, vinbär, jordgubbar och äpplen (för juice) på grund av deras ekonomiska och sociala betydelse och deras positiva inverkan på konsumenternas hälsa. |
| --- | --- |

L.

Det finns behov av att införa stödsystem för sådana arter som surkörsbär, vinbär, jordgubbar och äpplen (för juice) på grund av deras ekonomiska och sociala betydelse och deras positiva inverkan på konsumenternas hälsa.

| M. | Det krävs emellertid vissa förbättringar, särskilt inom sektorn för bearbetade tomater, där de stabiliserande faktorerna inte har tagit hänsyn till de behov som uppstått inom sektorn på grund av den kraftigt ökade efterfrågan. Till följd av sina särdrag inom ordningen för bearbetade produkter (tomaten är den enda ettåriga grödan och den odlas uttryckligen för industrin) brottas sektorn dessutom med en allvarlig situation som innebär att odlingen i vissa medlemsstater är hotad. |
| --- | --- |

M.

Det krävs emellertid vissa förbättringar, särskilt inom sektorn för bearbetade tomater, där de stabiliserande faktorerna inte har tagit hänsyn till de behov som uppstått inom sektorn på grund av den kraftigt ökade efterfrågan. Till följd av sina särdrag inom ordningen för bearbetade produkter (tomaten är den enda ettåriga grödan och den odlas uttryckligen för industrin) brottas sektorn dessutom med en allvarlig situation som innebär att odlingen i vissa medlemsstater är hotad.

| N. | Det ligger ett intresse i att främja saluföringen av nya och högkvalitativa pastöriserade juicer av citrusfrukter som kompletterar och varierar utbudet i gemenskapen och som samtidigt bidrar till att skapa nya arbetstillfällen. |
| --- | --- |

N.

Det ligger ett intresse i att främja saluföringen av nya och högkvalitativa pastöriserade juicer av citrusfrukter som kompletterar och varierar utbudet i gemenskapen och som samtidigt bidrar till att skapa nya arbetstillfällen.

| O. | Den allmänna marknadsföringen av frukt och grönsaker måste ökas med tanke på att frukt och grönsaker har positiva hälsoeffekter, något som stöds av flera vetenskapliga uttalanden och av Världshälsoorganisationens rekommendationer i ”Global Strategy on Diet, Physical Activity and Health”, vilka antogs i maj 2004. |
| --- | --- |

O.

Den allmänna marknadsföringen av frukt och grönsaker måste ökas med tanke på att frukt och grönsaker har positiva hälsoeffekter, något som stöds av flera vetenskapliga uttalanden och av Världshälsoorganisationens rekommendationer i ”Global Strategy on Diet, Physical Activity and Health”, vilka antogs i maj 2004.

| P. | Det finns ett behov av att ta itu med de mycket specifika problemen med produkter som ständigt påverkas av importerade produkter från tredjeländer, vilket hotar den fortsatta produktionen av dessa produkter. Därför skulle det vara klokt att förenkla tullförfarandet, för att förhindra oegentligheter. |
| --- | --- |

P.

Det finns ett behov av att ta itu med de mycket specifika problemen med produkter som ständigt påverkas av importerade produkter från tredjeländer, vilket hotar den fortsatta produktionen av dessa produkter. Därför skulle det vara klokt att förenkla tullförfarandet, för att förhindra oegentligheter.

| Q. | Frukt- och grönsakssektorn kommer att stå inför nya handelsutmaningar, som i första hand kommer att uppstå till följd av Världshandelsorganisationens förhandlingar. |
| --- | --- |

Q.

Frukt- och grönsakssektorn kommer att stå inför nya handelsutmaningar, som i första hand kommer att uppstå till följd av Världshandelsorganisationens förhandlingar.

| R. | Frukt- och grönsaksproducenter har begränsad tillgång till medel för landsbygdsutveckling och förslaget om upprättandet av Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling förvärrar situationen. |
| --- | --- |

R.

Frukt- och grönsaksproducenter har begränsad tillgång till medel för landsbygdsutveckling och förslaget om upprättandet av Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling förvärrar situationen.

| S. | Risken för snedvridning av frukt- och grönsaksmarknaden efter den reform av den gemensamma jordbrukspolitiken som genomfördes i september 2003 måste minskas så mycket som möjligt med tanke på att sektorn riskerar att bli ett slags tillflyktssektor för producenter av andra jordbruksprodukter efter införandet av det ”samlade gårdsstödet”. |
| --- | --- |

S.

Risken för snedvridning av frukt- och grönsaksmarknaden efter den reform av den gemensamma jordbrukspolitiken som genomfördes i september 2003 måste minskas så mycket som möjligt med tanke på att sektorn riskerar att bli ett slags tillflyktssektor för producenter av andra jordbruksprodukter efter införandet av det ”samlade gårdsstödet”.

| T. | Det finns även ett antal svagheter vad gäller sektorns sätt att fungera och dess struktur, vilka man bör nämna och sträva efter att korrigera inom ramen för en framtida reform av den gemensamma organisationen av marknaden, dvs.:






  — | stagnationen i producentorganisationernas nuvarande anslutningsgrad, |
| --- | --- | --- |

T.

Det finns även ett antal svagheter vad gäller sektorns sätt att fungera och dess struktur, vilka man bör nämna och sträva efter att korrigera inom ramen för en framtida reform av den gemensamma organisationen av marknaden, dvs.:

—

stagnationen i producentorganisationernas nuvarande anslutningsgrad,

| — | producentorganisationernas relativt ringa storlek, |
| --- | --- |

—

producentorganisationernas relativt ringa storlek,

| — | den omfattande och komplicerade byråkratin i förordningarna, vilken hindrar de operativa programmen från att fungera korrekt, |
| --- | --- |

—

den omfattande och komplicerade byråkratin i förordningarna, vilken hindrar de operativa programmen från att fungera korrekt,

| — | det svaga utnyttjandet av de operativa programmen när det gäller vissa aspekter relaterade till saluföring och kontinuerlig marknadsföring, |
| --- | --- |

—

det svaga utnyttjandet av de operativa programmen när det gäller vissa aspekter relaterade till saluföring och kontinuerlig marknadsföring,

| — | den fortfarande otillräckliga procentandelen kvalitetsmärkt produktion. |
| --- | --- |

—

den fortfarande otillräckliga procentandelen kvalitetsmärkt produktion.

Producentorganisationer

| 1. | Europaparlamentet motsätter sig bestämt kommissionens beslut att vänta med att lägga fram ett förslag till reform av frukt- och grönsakssektorn. Parlamentet anser att det är oacceptabelt och onormalt att skjuta upp detta förslag med ett eller två år, med tanke på att man brådskande borde finna en lösning på marknadskrisen som inte kan överbryggas med hjälp av tillgängliga förvaltningsinstrument. Parlamentet uppmanar kommissionen att inte ignorera en sektor som står för en betydande andel av Europeiska unionens samlade produktion på jordbruksområdet (17 procent), och som riskerar att marginaliseras i förhandlingarna om den nya budgetplanen. Parlamentet understryker dessutom vikten av att finna nya mekanismer för förvaltning av marknaden i syfte att hålla stånd mot liberaliseringen av handeln i samband med WTO-förhandlingarna. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet motsätter sig bestämt kommissionens beslut att vänta med att lägga fram ett förslag till reform av frukt- och grönsakssektorn. Parlamentet anser att det är oacceptabelt och onormalt att skjuta upp detta förslag med ett eller två år, med tanke på att man brådskande borde finna en lösning på marknadskrisen som inte kan överbryggas med hjälp av tillgängliga förvaltningsinstrument. Parlamentet uppmanar kommissionen att inte ignorera en sektor som står för en betydande andel av Europeiska unionens samlade produktion på jordbruksområdet (17 procent), och som riskerar att marginaliseras i förhandlingarna om den nya budgetplanen. Parlamentet understryker dessutom vikten av att finna nya mekanismer för förvaltning av marknaden i syfte att hålla stånd mot liberaliseringen av handeln i samband med WTO-förhandlingarna.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att senast i juli 2005 lägga fram ett förslag om att stärka producentorganisationernas roll i förvaltningen av marknaden, och att införa större flexibilitet och subsidiaritet i medlemsstaterna i samband med villkoren för erkännande och verksamhet. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att avlägsna de hinder som orsakats av missförstånd i vissa medlemsstater där minimitiden för medlemskap i en producentorganisation uppgår till tre år. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att senast i juli 2005 lägga fram ett förslag om att stärka producentorganisationernas roll i förvaltningen av marknaden, och att införa större flexibilitet och subsidiaritet i medlemsstaterna i samband med villkoren för erkännande och verksamhet. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att avlägsna de hinder som orsakats av missförstånd i vissa medlemsstater där minimitiden för medlemskap i en producentorganisation uppgår till tre år.

| 3. | Europaparlamentet kräver att undantagen från anmälningsplikten för produkter som inte saluförs av den berörda producentorganisationen skall utökas och göras mer flexibla. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet kräver att undantagen från anmälningsplikten för produkter som inte saluförs av den berörda producentorganisationen skall utökas och göras mer flexibla.

| 4. | Europaparlamentet anser att det nuvarande taket för gemenskapens bidrag till driftsfonderna bör bibehållas generellt, men att det bör höjas från 4,1 procent till 6 procent för gränsöverskridande partnerskap, fusioner, sammanslutningar och samarbete mellan producentorganisationer, eftersom det nuvarande taket inte stämmer överens med vare sig den procentandel medfinansiering som tilldelas gränsöverskridande partnerskap eller behovet av att främja de övriga tre områdena. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser att det nuvarande taket för gemenskapens bidrag till driftsfonderna bör bibehållas generellt, men att det bör höjas från 4,1 procent till 6 procent för gränsöverskridande partnerskap, fusioner, sammanslutningar och samarbete mellan producentorganisationer, eftersom det nuvarande taket inte stämmer överens med vare sig den procentandel medfinansiering som tilldelas gränsöverskridande partnerskap eller behovet av att främja de övriga tre områdena.

| 5. | Europaparlamentet anser att det för att förbättra inkomstsituationen särskilt för små jordbruksföretag är nödvändigt att tillåta företag som säljer en större del än 20 procent eller 25 procent av sin produktion direkt till slutkonsumenter att vara medlemmar i en erkänd producentorganisation. Parlamentet anser därför att det inte är lämpligt att begränsa andelen direkt försäljning. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att det för att förbättra inkomstsituationen särskilt för små jordbruksföretag är nödvändigt att tillåta företag som säljer en större del än 20 procent eller 25 procent av sin produktion direkt till slutkonsumenter att vara medlemmar i en erkänd producentorganisation. Parlamentet anser därför att det inte är lämpligt att begränsa andelen direkt försäljning.

| 6. | Europaparlamentet anser att gemenskapens medfinansiering måste höjas till 60 procent vid samarbete, fusioner och sammanslutningar mellan producentorganisationer som uppfyller kriterierna för försäljningsvolym och bidrar med ett mervärde när det gäller att koncentrera utbudet i förhållande till utgångssituationen, med beaktande av antalet producenter som är medlemmar. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att gemenskapens medfinansiering måste höjas till 60 procent vid samarbete, fusioner och sammanslutningar mellan producentorganisationer som uppfyller kriterierna för försäljningsvolym och bidrar med ett mervärde när det gäller att koncentrera utbudet i förhållande till utgångssituationen, med beaktande av antalet producenter som är medlemmar.

| 7. | Europaparlamentet förespråkar att det nuvarande taket för gemenskapens deltagande i driftsfonder avsedda att finansiera nya organisationer som uppfyller höga kriterier för godkännande ökas genom att man, under en period om minst fem år, tilldelar en bonus anpassad efter antalet medlemmar och den saluförda produktionsvolymen. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet förespråkar att det nuvarande taket för gemenskapens deltagande i driftsfonder avsedda att finansiera nya organisationer som uppfyller höga kriterier för godkännande ökas genom att man, under en period om minst fem år, tilldelar en bonus anpassad efter antalet medlemmar och den saluförda produktionsvolymen.

| 8. | Europaparlamentet anser att det nationella stödet till bildandet av organisationer bör återbetalas i de regioner där de befintliga producentgrupperna saluför mindre än 15 procent av de producerade frukterna och grönsakerna och där produktionen av frukt och grönsaker utgör minst 15 procent av regionens jordbruksproduktion, i syfte att främja bildandet av producentorganisationer i områden där antalet sammanslutningar är begränsat. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser att det nationella stödet till bildandet av organisationer bör återbetalas i de regioner där de befintliga producentgrupperna saluför mindre än 15 procent av de producerade frukterna och grönsakerna och där produktionen av frukt och grönsaker utgör minst 15 procent av regionens jordbruksproduktion, i syfte att främja bildandet av producentorganisationer i områden där antalet sammanslutningar är begränsat.

| 9. | I detta sammanhang begär Europaparlamentet även att det i den nya ordningen för driftsfonderna skall fastställas att de gemenskapsmedel som inte utnyttjats under ett år kan utnyttjas under det påföljande året. Man bör i vilket fall som helst se till att alla budgetbesparingar som görs tack vare reformen av den gemensamma organisationen av marknaden (färre steg i handläggningen av förhandsgodkännanden, återtag från marknaden, inbesparade återbetalningar m.m.) kommer sektorn till godo. |
| --- | --- |

9.

I detta sammanhang begär Europaparlamentet även att det i den nya ordningen för driftsfonderna skall fastställas att de gemenskapsmedel som inte utnyttjats under ett år kan utnyttjas under det påföljande året. Man bör i vilket fall som helst se till att alla budgetbesparingar som görs tack vare reformen av den gemensamma organisationen av marknaden (färre steg i handläggningen av förhandsgodkännanden, återtag från marknaden, inbesparade återbetalningar m.m.) kommer sektorn till godo.

| 10. | Europaparlamentet anser att de nya medlemsstaterna under en övergångsperiod skall tilldelas ett ökat stöd för upprättande och förvaltning av tidigare erkända producentgrupper (stödnivåer — 10 %, 10 %, 8 %, 6 %, 4 % för producentgruppernas kommande fem verksamhetsår, i stället för de nuvarande nivåerna 5 %, 5 %, 4 %, 3 %, 2 %, med fortsatt tillämpning av gällande högsta stödgränser, dvs. 100 000 euro, 100 000 euro, 80 000 euro, 60 000 euro och 40 000 euro). |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet anser att de nya medlemsstaterna under en övergångsperiod skall tilldelas ett ökat stöd för upprättande och förvaltning av tidigare erkända producentgrupper (stödnivåer — 10 %, 10 %, 8 %, 6 %, 4 % för producentgruppernas kommande fem verksamhetsår, i stället för de nuvarande nivåerna 5 %, 5 %, 4 %, 3 %, 2 %, med fortsatt tillämpning av gällande högsta stödgränser, dvs. 100 000 euro, 100 000 euro, 80 000 euro, 60 000 euro och 40 000 euro).

| 11. | I syfte att öka flexibiliteten i vissa förfaranden som rör kategorierna för erkännande av producentorganisationer anser Europaparlamentet att ytterligare två kategorier måste läggas till de produktkategorier för vilka producentorganisationer kan erkännas, nämligen följande:






  — | frukt för bearbetning, |
| --- | --- | --- |

11.

I syfte att öka flexibiliteten i vissa förfaranden som rör kategorierna för erkännande av producentorganisationer anser Europaparlamentet att ytterligare två kategorier måste läggas till de produktkategorier för vilka producentorganisationer kan erkännas, nämligen följande:

—

frukt för bearbetning,

| — | grönsaker för bearbetning. |
| --- | --- |

—

grönsaker för bearbetning.

| 12. | Europaparlamentet föreslår att de producentorganisationer i de nya medlemsstaterna som uppfyller höga kriterier för grundande tilldelas en bonus anpassad efter antalet medlemmar och den saluförda produktionsvolymen. Dessa kriterier bör under en övergångsperiod vara mindre krävande än de som nu tilllämpas i samma syfte för de femton etablerade medlemsstaterna. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet föreslår att de producentorganisationer i de nya medlemsstaterna som uppfyller höga kriterier för grundande tilldelas en bonus anpassad efter antalet medlemmar och den saluförda produktionsvolymen. Dessa kriterier bör under en övergångsperiod vara mindre krävande än de som nu tilllämpas i samma syfte för de femton etablerade medlemsstaterna.

| 13. | Europaparlamentet anser att det är väldigt viktigt att producentorganisationerna garanteras rättssäkerhet och att kontrollförfarandena förenklas genom att det upprättas enhetliga kriterier för hur dessa kontroller som de olika nationella myndigheterna och EU-myndigheterna utför på de operativa programmen skall genomföras. För att trygga producentorganisationernas rättssäkerhet anser parlamentet att kommissionen bör fastställa mekanismer som garanterar att dessa organisationer förfogar över de mänskliga och tekniska resurser som behövs för att deras egna mål och målen i de operativa programmen skall kunna uppfyllas. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet anser att det är väldigt viktigt att producentorganisationerna garanteras rättssäkerhet och att kontrollförfarandena förenklas genom att det upprättas enhetliga kriterier för hur dessa kontroller som de olika nationella myndigheterna och EU-myndigheterna utför på de operativa programmen skall genomföras. För att trygga producentorganisationernas rättssäkerhet anser parlamentet att kommissionen bör fastställa mekanismer som garanterar att dessa organisationer förfogar över de mänskliga och tekniska resurser som behövs för att deras egna mål och målen i de operativa programmen skall kunna uppfyllas.

| 14. | Europaparlamentet anser att mekanismerna för hur producentorganisationens medlemmar betalar in sina finansiella bidrag till driftsfonden behöver göras mer flexibla. De nya reglerna bör innebära att bidragen till driftsfonden kan betalas in av producentorganisationen. Parlamentet understryker även att en ökad flexibilitet kräver att den positiva listan över åtgärder som är stödberättigade ses över i syfte att anpassa de operativa programmen mer efter producentorganisationernas behov och ge producentgrupperna större självständighet när det gäller hur dessa åtgärder skall styras. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet anser att mekanismerna för hur producentorganisationens medlemmar betalar in sina finansiella bidrag till driftsfonden behöver göras mer flexibla. De nya reglerna bör innebära att bidragen till driftsfonden kan betalas in av producentorganisationen. Parlamentet understryker även att en ökad flexibilitet kräver att den positiva listan över åtgärder som är stödberättigade ses över i syfte att anpassa de operativa programmen mer efter producentorganisationernas behov och ge producentgrupperna större självständighet när det gäller hur dessa åtgärder skall styras.

| 15. | Europaparlamentet anser att producentorganisationerna bör uppmanas att i sina operativa program ta med åtgärder relaterade till kvalitetsmärkning och garantier för livsmedelssäkerhet samt miljöåtgärder. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet anser att producentorganisationerna bör uppmanas att i sina operativa program ta med åtgärder relaterade till kvalitetsmärkning och garantier för livsmedelssäkerhet samt miljöåtgärder.

| 16. | Europaparlamentet anser att producentorganisationerna och deras medlemmar i framtiden skall ges full tillgång till de regionala utvecklingsfonderna, eftersom driftsfonderna inte är tillräckliga för betydande investeringar i infrastruktur. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet anser att producentorganisationerna och deras medlemmar i framtiden skall ges full tillgång till de regionala utvecklingsfonderna, eftersom driftsfonderna inte är tillräckliga för betydande investeringar i infrastruktur.

| 17. | Europaparlamentet anser att det behöver införas EU-direktiv för kontrollerad och integrerad odling. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet anser att det behöver införas EU-direktiv för kontrollerad och integrerad odling.

| 18. | Europaparlamentet kräver att undantagen från anmälningsplikten för produkter som inte saluförs av den berörda producentorganisationen skall utökas och göras mer flexibla. Parlamentet kräver att gränsen görs mer flexibel för producenter som säljer direkt till konsumenter och att den aktuella procentandelen fastställs i varje enskilt fall i samförstånd med producentorganisationen. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet kräver att undantagen från anmälningsplikten för produkter som inte saluförs av den berörda producentorganisationen skall utökas och göras mer flexibla. Parlamentet kräver att gränsen görs mer flexibel för producenter som säljer direkt till konsumenter och att den aktuella procentandelen fastställs i varje enskilt fall i samförstånd med producentorganisationen.

| 19. | Europaparlamentet kräver att normer för saluföring införs för följande produkter: broccoli, salladskål, köksörter i kruka, salladslök, persilja, rosensallat, rabarber, rovblast, gräslök och kålrot. Parlamentet kräver att tillämpningsområdet för organisationen av marknaden skall utökas och omfatta även socker majs samt anpassas så att det även omfattar alla färska köksörter, särskilt basilika. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet kräver att normer för saluföring införs för följande produkter: broccoli, salladskål, köksörter i kruka, salladslök, persilja, rosensallat, rabarber, rovblast, gräslök och kålrot. Parlamentet kräver att tillämpningsområdet för organisationen av marknaden skall utökas och omfatta även socker majs samt anpassas så att det även omfattar alla färska köksörter, särskilt basilika.

Krishantering

| 20. | Europaparlamentet efterlyser införande av ett effektivt system för hantering av marknadskriser i syfte att förhindra att sektorn överges i händelse av allvarligare priskollapser, som dessutom inte i praktiken påverkar konsumentpriserna. Ett sådant system skulle göra det möjligt för producentorganisationerna att spela en aktiv roll i marknadsföringen av sina produkter. Krishanteringssystem bör emellertid ingå både i en horisontell förordning och i den gemensamma organisationen av marknaden för frukt och grönsaker. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet efterlyser införande av ett effektivt system för hantering av marknadskriser i syfte att förhindra att sektorn överges i händelse av allvarligare priskollapser, som dessutom inte i praktiken påverkar konsumentpriserna. Ett sådant system skulle göra det möjligt för producentorganisationerna att spela en aktiv roll i marknadsföringen av sina produkter. Krishanteringssystem bör emellertid ingå både i en horisontell förordning och i den gemensamma organisationen av marknaden för frukt och grönsaker.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utföra en grundlig undersökning av de olika krishanteringssystem som skulle kunna tillämpas på frukt- och grönsakssektorn, och efterlyser införande av ett gemenskapssystem för prognostisering av frukt- och grönsaksproduktionen med hjälp av observationsorgan för marknaden, både på EU-nivå och på nationell nivå, för att upptäcka eventuella marknadskriser så att åtgärder kan sättas in snabbare. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utföra en grundlig undersökning av de olika krishanteringssystem som skulle kunna tillämpas på frukt- och grönsakssektorn, och efterlyser införande av ett gemenskapssystem för prognostisering av frukt- och grönsaksproduktionen med hjälp av observationsorgan för marknaden, både på EU-nivå och på nationell nivå, för att upptäcka eventuella marknadskriser så att åtgärder kan sättas in snabbare.

| 22. | Europaparlamentet stöder den tanke som kommissionen nyligen framförde i ett dokument om krishantering inom jordbrukssektorn, i vilket bidrag från vertikala organisationer, exempelvis branschorganisationer, framhålls. Europaparlamentet understryker mera allmänt branschorganisationernas roll för reglering av och ökad insyn i marknaderna. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet stöder den tanke som kommissionen nyligen framförde i ett dokument om krishantering inom jordbrukssektorn, i vilket bidrag från vertikala organisationer, exempelvis branschorganisationer, framhålls. Europaparlamentet understryker mera allmänt branschorganisationernas roll för reglering av och ökad insyn i marknaderna.

| 23. | Europaparlamentet begär att det nuvarande systemet med återtag från marknaden skall utgöra ett komplement till en ”säkerhetsreserv”, som förvaltas av producentorganisationerna och finansieras av Europeiska unionen, medlemsstaterna och jordbrukarna. Reserven bör användas till att kompensera producenter för de återtag som görs i händelse av kris, till ersättning för minskad produktion och till att, på frivillig basis för jordbrukarna, och efter det att en genomförbarhetsstudie gjorts, upprätta ett försäkringsprogram mot förlorad inkomst och inkomstförlust på grund av oväder. Producenter som inte tillhör någon producentorganisation bör ha möjlighet att bidra till denna säkerhetsreserv, men de bör få lägre ersättning i händelse av kris och de bör vara bundna att rätta sig efter de åtgärder och den ordning som producentorganisationerna antar för krishanteringen. Denna reserv bör finansieras separat från driftsfonden och kollektiva försäkringar bör vara stödberättigade inom detta system. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet begär att det nuvarande systemet med återtag från marknaden skall utgöra ett komplement till en ”säkerhetsreserv”, som förvaltas av producentorganisationerna och finansieras av Europeiska unionen, medlemsstaterna och jordbrukarna. Reserven bör användas till att kompensera producenter för de återtag som görs i händelse av kris, till ersättning för minskad produktion och till att, på frivillig basis för jordbrukarna, och efter det att en genomförbarhetsstudie gjorts, upprätta ett försäkringsprogram mot förlorad inkomst och inkomstförlust på grund av oväder. Producenter som inte tillhör någon producentorganisation bör ha möjlighet att bidra till denna säkerhetsreserv, men de bör få lägre ersättning i händelse av kris och de bör vara bundna att rätta sig efter de åtgärder och den ordning som producentorganisationerna antar för krishanteringen. Denna reserv bör finansieras separat från driftsfonden och kollektiva försäkringar bör vara stödberättigade inom detta system.

| 24. | Europaparlamentet anser att det vore lämpligt att inom ramen för detta nya krishanteringssystem öka stödet när det gäller återtag av produkter som sedan distribueras kostnadsfritt till välgörenhetsorganisationer, eftersom stödet för närvarande inte ersätter de höga transport- och förpackningskostnaderna, samt att öka stödet för att främja konsumtion av frukt och grönsaker i skolorna. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet anser att det vore lämpligt att inom ramen för detta nya krishanteringssystem öka stödet när det gäller återtag av produkter som sedan distribueras kostnadsfritt till välgörenhetsorganisationer, eftersom stödet för närvarande inte ersätter de höga transport- och förpackningskostnaderna, samt att öka stödet för att främja konsumtion av frukt och grönsaker i skolorna.

Hanteringen av strukturella problem

| 25. | Europaparlamentet efterlyser ett åtgärdspaket för röjning av odlingar (huvudsakligen avsett för gamla äppel- och surkörsbärsträdgårdar) i syfte att undvika stora strukturella kriser som skulle påverka hela gemenskapen. Parlamentet är övertygat om att detta är absolut nödvändigt för ett effektivt tillvägagångssätt. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet efterlyser ett åtgärdspaket för röjning av odlingar (huvudsakligen avsett för gamla äppel- och surkörsbärsträdgårdar) i syfte att undvika stora strukturella kriser som skulle påverka hela gemenskapen. Parlamentet är övertygat om att detta är absolut nödvändigt för ett effektivt tillvägagångssätt.

Bearbetade frukter och grönsaker

| 26. | Europaparlamentet anser att produktionströskeln för bearbetade tomater bör höjas på ett sätt som är förenligt med de reformer som antogs 1996 och 2000, med tanke på att de nuvarande kvoterna fortfarande är i otakt med den ökade efterfrågan och med konkurrensen från tredjeländer. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet anser att produktionströskeln för bearbetade tomater bör höjas på ett sätt som är förenligt med de reformer som antogs 1996 och 2000, med tanke på att de nuvarande kvoterna fortfarande är i otakt med den ökade efterfrågan och med konkurrensen från tredjeländer.

| 27. | Europaparlamentet förordar införandet av stödsystem för bearbetning av bärfrukter (såsom surkörsbär, vinbär, hallon, jordgubbar och krusbär) och äpplen för att möjliggöra en anpassning till rådande produktions- och marknadsförhållanden. Parlamentet påpekar att dessa produkter är strategiskt viktiga i de nya medlemsstaterna, där de inte enbart utgör en ekonomisk utan också en social tillgång. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet förordar införandet av stödsystem för bearbetning av bärfrukter (såsom surkörsbär, vinbär, hallon, jordgubbar och krusbär) och äpplen för att möjliggöra en anpassning till rådande produktions- och marknadsförhållanden. Parlamentet påpekar att dessa produkter är strategiskt viktiga i de nya medlemsstaterna, där de inte enbart utgör en ekonomisk utan också en social tillgång.

| 28. | Europaparlamentet anser även att det skulle vara lämpligt att höja trösklarna för bearbetning av citrusfrukter samtidigt som det skulle bli möjligt för jordbrukare som inte är medlemmar av en producentorganisation att leverera citrusfrukter för bearbetning. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet anser även att det skulle vara lämpligt att höja trösklarna för bearbetning av citrusfrukter samtidigt som det skulle bli möjligt för jordbrukare som inte är medlemmar av en producentorganisation att leverera citrusfrukter för bearbetning.

| 29. | Europaparlamentet är positivt till att de medlemsstater som anser det vara lämpligt att tillämpa en regionspecifik strategi för tröskeln för bearbetade tomater skall tillåtas göra detta. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet är positivt till att de medlemsstater som anser det vara lämpligt att tillämpa en regionspecifik strategi för tröskeln för bearbetade tomater skall tillåtas göra detta.

| 30. | Europaparlamentet förespråkar att straffavgiften för stöd inom persiko- och päronsektorn endast skall gälla om tröskelsumman för båda produkterna har överskridits, vilket skulle förhindra förluster för jordbrukarna utan att det medför en ökning i gemenskapens budget. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet förespråkar att straffavgiften för stöd inom persiko- och päronsektorn endast skall gälla om tröskelsumman för båda produkterna har överskridits, vilket skulle förhindra förluster för jordbrukarna utan att det medför en ökning i gemenskapens budget.

| 31. | Europaparlamentet anser även att det skulle vara lämpligt att förbättra utnyttjandet av produktionströsklarna för bearbetade citrusfrukter inom EU så att dessa trösklar skulle kunna överföras mellan producenterna om någon tröskel inte utnyttjas fullt ut. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet anser även att det skulle vara lämpligt att förbättra utnyttjandet av produktionströsklarna för bearbetade citrusfrukter inom EU så att dessa trösklar skulle kunna överföras mellan producenterna om någon tröskel inte utnyttjas fullt ut.

| 32. | Europaparlamentet anser att straffavgiften i händelse av att trösklarna för citrusfrukter överskrids endast skall gälla om tröskelsumman för alla olika sorters citrusfrukter har överskridits på EU-nivå, i syfte att så långt som möjligt undvika straffavgifter som urholkar jordbrukarnas inkomst, samtidigt som budgetneutraliteten respekteras. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet anser att straffavgiften i händelse av att trösklarna för citrusfrukter överskrids endast skall gälla om tröskelsumman för alla olika sorters citrusfrukter har överskridits på EU-nivå, i syfte att så långt som möjligt undvika straffavgifter som urholkar jordbrukarnas inkomst, samtidigt som budgetneutraliteten respekteras.

| 33. | Europaparlamentet påpekar att en frikoppling av stödet, vilket är ett annat alternativ som diskuteras i anslutning till denna sektor, skulle legitimera användningen av tomatförädlingsindustrin som en ”tillflyktssektor” för jordbrukare som slutar odla grödor som berörs av reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken (september 2003). Detta skulle försvåra relationerna mellan producentorganisationerna och industrin. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet påpekar att en frikoppling av stödet, vilket är ett annat alternativ som diskuteras i anslutning till denna sektor, skulle legitimera användningen av tomatförädlingsindustrin som en ”tillflyktssektor” för jordbrukare som slutar odla grödor som berörs av reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken (september 2003). Detta skulle försvåra relationerna mellan producentorganisationerna och industrin.

| 34. | Europaparlamentet vidhåller att en frikoppling av stödet för bearbetade produkter inte kan försvaras inom ramen för WTO-förhandlingarna, eftersom multilaterala bestämmelser inte förbjuder att denna del av jordbruksstödet fortsättningsvis kopplas till produktionen. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet vidhåller att en frikoppling av stödet för bearbetade produkter inte kan försvaras inom ramen för WTO-förhandlingarna, eftersom multilaterala bestämmelser inte förbjuder att denna del av jordbruksstödet fortsättningsvis kopplas till produktionen.

| 35. | Europaparlamentet förespråkar en höjning av bearbetningströsklarna för clementiner och små frukter på ett sätt som beaktar produktionsutvecklingen och konsumtionen av färsk frukt. Detta skulle vara den minst kostsamma och mest miljövänliga åtgärden samtidigt som man skulle tillåta en ny produkt av högre kvalitet på marknaden, dvs. clementinjuice, som bidrar till att öka gemenskapens konsumtion av fruktjuice. På detta sätt skulle man även få livsmedel av hög kvalitet och aromer, vilka är produkter som unionen har ett underskott av. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet förespråkar en höjning av bearbetningströsklarna för clementiner och små frukter på ett sätt som beaktar produktionsutvecklingen och konsumtionen av färsk frukt. Detta skulle vara den minst kostsamma och mest miljövänliga åtgärden samtidigt som man skulle tillåta en ny produkt av högre kvalitet på marknaden, dvs. clementinjuice, som bidrar till att öka gemenskapens konsumtion av fruktjuice. På detta sätt skulle man även få livsmedel av hög kvalitet och aromer, vilka är produkter som unionen har ett underskott av.

| 36. | Europaparlamentet anser att det stöd som beviljas producentorganisationerna för de kvantiteter som levereras för bearbetning är en mekanism som bör bibehållas. Parlamentet föreslår därför att producenterna och bearbetningsindustrin ingår kontrakt innan skörden inleds. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet anser att det stöd som beviljas producentorganisationerna för de kvantiteter som levereras för bearbetning är en mekanism som bör bibehållas. Parlamentet föreslår därför att producenterna och bearbetningsindustrin ingår kontrakt innan skörden inleds.

Marknadsföring

| 37. | Europaparlamentet beklagar avsaknaden av en gemenskapsstrategi och av forskning med målsättningen att höja konsumtionen samt den blygsamma finansiering som tilldelats den allmänna marknadsföringen av frukt och grönsaker, något som går stick i stäv med Europeiska unionens växande engagemang för att garantera sina medborgare en balanserad kost och livsmedelssäkerhet. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet beklagar avsaknaden av en gemenskapsstrategi och av forskning med målsättningen att höja konsumtionen samt den blygsamma finansiering som tilldelats den allmänna marknadsföringen av frukt och grönsaker, något som går stick i stäv med Europeiska unionens växande engagemang för att garantera sina medborgare en balanserad kost och livsmedelssäkerhet.

| 38. | Europaparlamentet begär att det i anslutning till bestämmelserna om att marknadsföra gemenskapens jordbruksprodukter inom och utanför EU upprättas en särskild post som uppgår till 15 miljoner euro varje år för att öka konsumtionen av frukt och grönsaker. Parlamentet begär vidare att denna post regelbundet ses över utifrån upptagandet av medel till allmänna marknadsföringskampanjer, i vilka produkternas EU-ursprung måste framhävas, och i vilka kvalitativa och inte enbart kvantitativa aspekter måste uppmärksammas. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet begär att det i anslutning till bestämmelserna om att marknadsföra gemenskapens jordbruksprodukter inom och utanför EU upprättas en särskild post som uppgår till 15 miljoner euro varje år för att öka konsumtionen av frukt och grönsaker. Parlamentet begär vidare att denna post regelbundet ses över utifrån upptagandet av medel till allmänna marknadsföringskampanjer, i vilka produkternas EU-ursprung måste framhävas, och i vilka kvalitativa och inte enbart kvantitativa aspekter måste uppmärksammas.

| 39. | Europaparlamentet påminner om att rådet den 14 december 2001 antog en resolution som framhåller att konsumtionen av frukter och grönsaker på ett effektivt sätt gynnar allmänhetens hälsa, vilket även framkommer i en rapport från kommissionens GD SANCO från 2002. Parlamentet tillägger att denna ståndpunkt fick officiellt stöd i WHO:s globala åtgärdsplan för kost och hälsa. Parlamentet föreslår därför, mot bakgrund av den minskade konsumtionen av frukt- och grönsaksprodukter som är oroande ur hälsosynvinkel, att kommissionen finansierar globala konsumtionsstimulerande kampanjer för att främja konsumtionen av frukt och grönsaker som producerats inom EU (t.ex. skolprojekt). Dessutom efterlyser parlamentet en särskild stimulansmekanism som kan användas för att stimulera konsumtionen av de produkter som enligt produktionsprognoserna riskerar att hamna i kris till följd av ett produktionsöverskott. I reklamkampanjer bör man även ta hänsyn till de senaste forskningsrönen på livsmedels- och näringsområdet och därmed göra reklam för konsumtion av frukt och grönsaker som är obearbetade eller endast lätt bearbetade. I detta sammanhang bör man särskilt framhäva konsumtionen av ekologiskt odlade produkter samt av regionala och lokala frukt- och grönsakssorter för att främja den biologiska mångfalden. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet påminner om att rådet den 14 december 2001 antog en resolution som framhåller att konsumtionen av frukter och grönsaker på ett effektivt sätt gynnar allmänhetens hälsa, vilket även framkommer i en rapport från kommissionens GD SANCO från 2002. Parlamentet tillägger att denna ståndpunkt fick officiellt stöd i WHO:s globala åtgärdsplan för kost och hälsa. Parlamentet föreslår därför, mot bakgrund av den minskade konsumtionen av frukt- och grönsaksprodukter som är oroande ur hälsosynvinkel, att kommissionen finansierar globala konsumtionsstimulerande kampanjer för att främja konsumtionen av frukt och grönsaker som producerats inom EU (t.ex. skolprojekt). Dessutom efterlyser parlamentet en särskild stimulansmekanism som kan användas för att stimulera konsumtionen av de produkter som enligt produktionsprognoserna riskerar att hamna i kris till följd av ett produktionsöverskott. I reklamkampanjer bör man även ta hänsyn till de senaste forskningsrönen på livsmedels- och näringsområdet och därmed göra reklam för konsumtion av frukt och grönsaker som är obearbetade eller endast lätt bearbetade. I detta sammanhang bör man särskilt framhäva konsumtionen av ekologiskt odlade produkter samt av regionala och lokala frukt- och grönsakssorter för att främja den biologiska mångfalden.

Principen om gemenskapspreferens och konkurrens från import från tredjeländer

| 40. | Europaparlamentet kräver att det invecklade systemet för tulldeklaration som tillämpas på import från tredjeländer som omfattas av systemet med ingångspris förenklas. Som det är nu kan nämligen aktörerna välja mellan tre olika metoder för att beräkna de särskilda tullavgifterna, vilket gynnar oegentligheter. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet kräver att det invecklade systemet för tulldeklaration som tillämpas på import från tredjeländer som omfattas av systemet med ingångspris förenklas. Som det är nu kan nämligen aktörerna välja mellan tre olika metoder för att beräkna de särskilda tullavgifterna, vilket gynnar oegentligheter.

| 41. | Europaparlamentet kräver att kommissionen överväger att införa ett särskilt stöd för produkter som befinner sig i kritiskt läge till följd av import från tredjeländer, såsom bärfrukter, vitlök och odlade champinjoner samt surkörsbär, sötkörsbär, äppeljuice, bearbetade aprikoser, sparris, tomater, klyftor och juice av citrusfrukter samt andra frukter och grönsaker som kan drabbas av kriser. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet kräver att kommissionen överväger att införa ett särskilt stöd för produkter som befinner sig i kritiskt läge till följd av import från tredjeländer, såsom bärfrukter, vitlök och odlade champinjoner samt surkörsbär, sötkörsbär, äppeljuice, bearbetade aprikoser, sparris, tomater, klyftor och juice av citrusfrukter samt andra frukter och grönsaker som kan drabbas av kriser.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att låta utreda konsekvenserna för de nya avtalen med tredje länder för att bedöma hur den europeiska frukt- och grönsakssektorn påverkas. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att låta utreda konsekvenserna för de nya avtalen med tredje länder för att bedöma hur den europeiska frukt- och grönsakssektorn påverkas.

| 43. | De yttersta randområdena drabbas särskilt av det faktum att marknaden är lättåtkomlig för produkter från vissa tredjeländer som geografiskt sett ligger närmare marknaderna i dessa regioner. Mot denna bakgrund begär Europaparlamentet att man ändrar beräkningen av värdet på den produktion som producentorganisationerna saluför, och som fungerar som grund vid uträkning av maximibeloppet för det finansiella stödet till driftsfonden, så att beräkningen görs fritt bestämmelseorten, inklusive transportkostnaderna fram till gemenskapens marknader. |
| --- | --- |

43.

De yttersta randområdena drabbas särskilt av det faktum att marknaden är lättåtkomlig för produkter från vissa tredjeländer som geografiskt sett ligger närmare marknaderna i dessa regioner. Mot denna bakgrund begär Europaparlamentet att man ändrar beräkningen av värdet på den produktion som producentorganisationerna saluför, och som fungerar som grund vid uträkning av maximibeloppet för det finansiella stödet till driftsfonden, så att beräkningen görs fritt bestämmelseorten, inklusive transportkostnaderna fram till gemenskapens marknader.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja och underlätta inrättandet av system för informationsutbyte och samordning med de producenter i tredje länder som riktar in sig på samma marknader som gemenskapens producenter, i syfte att undvika att marknaderna på bestämmelseorten övermättas av konjunkturella orsaker. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja och underlätta inrättandet av system för informationsutbyte och samordning med de producenter i tredje länder som riktar in sig på samma marknader som gemenskapens producenter, i syfte att undvika att marknaderna på bestämmelseorten övermättas av konjunkturella orsaker.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att lägga fram en analys med målet att tillsätta europeiska inspektörer för att kontrollera produkterna i ursprungslandet. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att lägga fram en analys med målet att tillsätta europeiska inspektörer för att kontrollera produkterna i ursprungslandet.

| 46. | Europaparlamentet kräver att EU, inom ramen för bilaterala handelsavtal, förhandlar sig till reciprocitet i öppnandet av marknaderna för jordbruksprodukter, inklusive de fytosanitära aspekterna. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet kräver att EU, inom ramen för bilaterala handelsavtal, förhandlar sig till reciprocitet i öppnandet av marknaderna för jordbruksprodukter, inklusive de fytosanitära aspekterna.

| 47. | Europaparlamentet gör kommissionen uppmärksam på det faktum att produkter som importeras från tredjeländer inte alltid uppnår den säkerhets- och kvalitetsnivå som europeiska konsumenter vant sig vid och att det därför är nödvändigt att garantera att tillbörlig kontroll införs för att garantera att produkter från tredjeländer uppfyller samma säkerhets- och kvalitetskrav som EU-produkterna samt att andra viktiga normer uppfylls vid produktionen, såsom rättvisa anställningsvillkor. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet gör kommissionen uppmärksam på det faktum att produkter som importeras från tredjeländer inte alltid uppnår den säkerhets- och kvalitetsnivå som europeiska konsumenter vant sig vid och att det därför är nödvändigt att garantera att tillbörlig kontroll införs för att garantera att produkter från tredjeländer uppfyller samma säkerhets- och kvalitetskrav som EU-produkterna samt att andra viktiga normer uppfylls vid produktionen, såsom rättvisa anställningsvillkor.

Uppvärdering av gemenskapens produkter

| 48. | Europaparlamentet uttrycker sitt stöd för införandet av ett märkningssystem som anger den bearbetade jordbruksproduktens ursprungsland, vilket skulle öka mervärdet på gemenskapens produkter i förhållande till importerade produkter från tredjeländer och samtidigt garantera en lämplig nivå för livsmedelssäkerhet och kvalitet som importerade produkter från tredjeländer möjligen inte kan erbjuda. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet uttrycker sitt stöd för införandet av ett märkningssystem som anger den bearbetade jordbruksproduktens ursprungsland, vilket skulle öka mervärdet på gemenskapens produkter i förhållande till importerade produkter från tredjeländer och samtidigt garantera en lämplig nivå för livsmedelssäkerhet och kvalitet som importerade produkter från tredjeländer möjligen inte kan erbjuda.

| 49. | Europaparlamentet anser det vara absolut nödvändigt att bevara arternas biodiversitet och det kulinariska arvet samt att tydligt informera konsumenterna och försäkra sig om äktheten i frukters och grönsakers specifika karaktär, vilka ännu inte omfattas av sådana exakta normer som erkänts av FN:s ekonomiska kommission eller av de principer som erkänts och specificerats av den internationella unionen för skydd av växtförädlingsprodukter. Europaparlamentet kräver följaktligen en anpassning av gemenskapsreglerna på detta område. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet anser det vara absolut nödvändigt att bevara arternas biodiversitet och det kulinariska arvet samt att tydligt informera konsumenterna och försäkra sig om äktheten i frukters och grönsakers specifika karaktär, vilka ännu inte omfattas av sådana exakta normer som erkänts av FN:s ekonomiska kommission eller av de principer som erkänts och specificerats av den internationella unionen för skydd av växtförädlingsprodukter. Europaparlamentet kräver följaktligen en anpassning av gemenskapsreglerna på detta område.

| 50. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i samband med internationella handelsförhandlingar ta hänsyn till att bärfruktssektorn efter EU:s utvidgning har blivit en känslig sektor för EU, och efterlyser garantier för stöd i form av förfaranden för skydd mot otillbörlig import av frukt och grönsaker från tredje länder. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i samband med internationella handelsförhandlingar ta hänsyn till att bärfruktssektorn efter EU:s utvidgning har blivit en känslig sektor för EU, och efterlyser garantier för stöd i form av förfaranden för skydd mot otillbörlig import av frukt och grönsaker från tredje länder.

| 51. | Eftersom den integrerade produktionen måste behandlas på ett särskilt sätt som ett miljövänligt och kvalitetsmedvetet produktionssystem anser Europaparlamentet också att mervärdet borde förstärkas genom att det införs en särskild märkning av frukt och grönsaker som producerats inom ramen för integrerad odling. Europaparlamentet efterlyser därför att det dessförinnan fastställs enhetliga regler för inrättandet av ett system med kvalitetsmärkning av gemenskapens produktion vad gäller integrerad odling. |
| --- | --- |

51.

Eftersom den integrerade produktionen måste behandlas på ett särskilt sätt som ett miljövänligt och kvalitetsmedvetet produktionssystem anser Europaparlamentet också att mervärdet borde förstärkas genom att det införs en särskild märkning av frukt och grönsaker som producerats inom ramen för integrerad odling. Europaparlamentet efterlyser därför att det dessförinnan fastställs enhetliga regler för inrättandet av ett system med kvalitetsmärkning av gemenskapens produktion vad gäller integrerad odling.

Effekterna av halvtidsreformen av den gemensamma jordbrukspolitiken och den kommande regleringen om landsbygdens utveckling

| 52. | Europaparlamentet efterlyser genomförandet av de åtgärder som krävs för att hålla förbudet mot frukt- och grönsaksodlingar på markområden som beviljas frikopplade bidrag. Om inte dessa åtgärder genomförs riskerar reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken från september 2003 att orsaka orättvisa konkurrensförhållanden och diskriminering mellan jordbrukare som erhåller samlat gårdsstöd och traditionella frukt- och grönsaksproducenter som inte gör det, vilket således skulle förvärra den obalans som redan råder på vissa marknader för frukt och grönsaker. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet efterlyser genomförandet av de åtgärder som krävs för att hålla förbudet mot frukt- och grönsaksodlingar på markområden som beviljas frikopplade bidrag. Om inte dessa åtgärder genomförs riskerar reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken från september 2003 att orsaka orättvisa konkurrensförhållanden och diskriminering mellan jordbrukare som erhåller samlat gårdsstöd och traditionella frukt- och grönsaksproducenter som inte gör det, vilket således skulle förvärra den obalans som redan råder på vissa marknader för frukt och grönsaker.

| 53. | Europaparlamentet uttrycker sitt stöd för att den nuvarande oförenligheten mellan medel för landsbygdsutveckling och driftsfonder avskaffas, eftersom denna försätter frukt- och grönsakssektorn i en sämre situation i förhållande till andra jordbrukssektorer. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet uttrycker sitt stöd för att den nuvarande oförenligheten mellan medel för landsbygdsutveckling och driftsfonder avskaffas, eftersom denna försätter frukt- och grönsakssektorn i en sämre situation i förhållande till andra jordbrukssektorer.

| 54. | Europaparlamentet anser att man bör fastställa att producentorganisationerna skall kunna välja fritt hur de finansierar investeringarna, samtidigt som förbudet mot en dubbel offentlig finansiering bibehålls genom utfärdande av intyg som bevisar att detta förbud respekteras. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet anser att man bör fastställa att producentorganisationerna skall kunna välja fritt hur de finansierar investeringarna, samtidigt som förbudet mot en dubbel offentlig finansiering bibehålls genom utfärdande av intyg som bevisar att detta förbud respekteras.

| 55. | Europaparlamentet motsätter sig kommissionens förslag om att tilldelningen av stöd till investeringar, marknadsföring och bearbetning i den kommande ekonomiska planeringen av politiken för landsbygdens utveckling skall begränsas till små företag och mikroföretag. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet motsätter sig kommissionens förslag om att tilldelningen av stöd till investeringar, marknadsföring och bearbetning i den kommande ekonomiska planeringen av politiken för landsbygdens utveckling skall begränsas till små företag och mikroföretag.

Världshandelsorganisationen

| 56. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i WTO-förhandlingarna om avregleringen av den internationella handeln försvara upprätthållandet och en effektiv tillämpning av principen om gemenskapspreferens för frukter och grönsaker samt klassificeringen av frukt och grönsaker som ”känsliga” produkter i kapitlet om tillgång till marknader. Kommissionen bör även se till att de inbesparingar som härrör från den gradvisa avvecklingen av exportbidragen bland annat används för att rätta till balansen på gemenskapens marknad som framöver kommer att utsättas för hårdare konkurrens från liknande produkter från tredje länder. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i WTO-förhandlingarna om avregleringen av den internationella handeln försvara upprätthållandet och en effektiv tillämpning av principen om gemenskapspreferens för frukter och grönsaker samt klassificeringen av frukt och grönsaker som ”känsliga” produkter i kapitlet om tillgång till marknader. Kommissionen bör även se till att de inbesparingar som härrör från den gradvisa avvecklingen av exportbidragen bland annat används för att rätta till balansen på gemenskapens marknad som framöver kommer att utsättas för hårdare konkurrens från liknande produkter från tredje länder.

| 57. | Europaparlamentet anser att man även bör garantera ömsesidighet i marknadsöppnandet, såväl kvantitativt som kvalitativt. Det är därför nödvändigt att öka kontrollerna och övervakningen av konsekvenserna av handelskoncessionerna, såväl när det gäller konsekvenserna för de länder som beviljas handelskoncessioner (kontroll av att det konvergensmål som avtalen bygger på uppnås) som när det gäller konsekvenserna av importen för de producerande medlemsstaterna. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet anser att man även bör garantera ömsesidighet i marknadsöppnandet, såväl kvantitativt som kvalitativt. Det är därför nödvändigt att öka kontrollerna och övervakningen av konsekvenserna av handelskoncessionerna, såväl när det gäller konsekvenserna för de länder som beviljas handelskoncessioner (kontroll av att det konvergensmål som avtalen bygger på uppnås) som när det gäller konsekvenserna av importen för de producerande medlemsstaterna.

| 58. | Europaparlamentet begär att man i de förhandlingar som avses i föregående punkt tar särskild hänsyn till pastöriserad juice av citrusfrukter för vilken situationen är känslig till följd av importen från tredje länder. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet begär att man i de förhandlingar som avses i föregående punkt tar särskild hänsyn till pastöriserad juice av citrusfrukter för vilken situationen är känslig till följd av importen från tredje länder.

| 59. | Europaparlamentet understryker vikten av att övervaka att avregleringen av handeln inom frukt- och grönsakssektorn inte försvagar produktionsmodellerna för jordbruket i utvecklingsländerna, något som även utvecklingsorganisationer kräver. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet understryker vikten av att övervaka att avregleringen av handeln inom frukt- och grönsakssektorn inte försvagar produktionsmodellerna för jordbruket i utvecklingsländerna, något som även utvecklingsorganisationer kräver.

Utnyttjande av budgeten för frukt och grönsaker

| 60. | Europaparlamentet kräver att man garanterar att budgeten för gemenskapens frukt- och grönsakssektor utnyttjas fullt ut och att varje eventuell inbesparing som görs tack vare reformen återinvesteras i sektorn genom en optimering av de olika åtgärderna för stöd till producenterna. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet kräver att man garanterar att budgeten för gemenskapens frukt- och grönsakssektor utnyttjas fullt ut och att varje eventuell inbesparing som görs tack vare reformen återinvesteras i sektorn genom en optimering av de olika åtgärderna för stöd till producenterna.

*

- *

| 61. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EGT L 297, 21.11.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 47/2003 (EUT L 7, 11.1.2003, s. 64).

(2)  EGT L 297, 21.11.1996, s. 29. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 386/2004 (EUT L 64, 2.3.2004, s. 25).

(3)  EGT L 297, 21.11.1996, s. 49. Förordningen senast ändrad genom 2003 års anslutningsakt.

(4)  EGT L 311, 12.12.2000, s. 9.

(5)  EUT L 203, 12.8.2003, s. 18.

(6)  EUT L 203, 12.8.2003, s. 25. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1813/2004 (EUT L 319, 20.10.2004, s. 5).

(7)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 118/2005 (EUT L 24, 27.1.2005, s. 15).

(8)  EUT L 345, 20.11.2004, s. 1.

(9)  EUT L 218, 30.8.2003, s. 14. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 180/2005 (EUT L 30, 3.2.2005, s. 7).

(10)  EUT L 317, 2.12.2003, s. 5.

(11)  EUT L 16, 23.1.2004, s. 3.

(12)  EGT C 65 E, 14.3.2002, s. 334.

P6_TA(2005)0175

Arbetstidens förläggning ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2003/88/EG om arbetstidens förläggning i vissa avseenden (KOM(2004)0607 – C6-0122/2004 – 2004/0209(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2004)0607) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2004)0607) (1),

| — | med beaktande av artiklarna 251.2 och 137.2 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0122/2004), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 251.2 och 137.2 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0122/2004),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och yttrandena från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A6-0105/2005). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och yttrandena från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A6-0105/2005).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TC1-COD(2004)0209

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 maj 2005 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/.../EG om ändring av direktiv 2003/88/EG om arbetstidens förläggning i vissa avseenden

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 137.2 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets möte i Lissabon den 23 och 24 mars 2000,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (1),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (2), och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 137 i fördraget föreskrivs att gemenskapen skall understödja och komplettera medlemsstaternas verksamhet för att förbättra arbetsmiljön för att skydda arbetstagarnas hälsa och säkerhet. I direktiv som antas på grundval av denna artikel skall sådana administrativa, finansiella och rättsliga ålägganden undvikas som motverkar tillkomsten och utvecklingen av små och medelstora företag. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 137 i fördraget föreskrivs att gemenskapen skall understödja och komplettera medlemsstaternas verksamhet för att förbättra arbetsmiljön för att skydda arbetstagarnas hälsa och säkerhet. I direktiv som antas på grundval av denna artikel skall sådana administrativa, finansiella och rättsliga ålägganden undvikas som motverkar tillkomsten och utvecklingen av små och medelstora företag.

| (2) | I Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/88/EG av den 4 november 2003 om arbetstidens förläggning i vissa avseenden (3) fastställs minimivillkor för hälsa och säkerhet när det gäller arbetstidens förläggning, vilka är tillämpliga på dygnsvila, raster, veckovila, begränsning av veckoarbetstiden, årlig semester, samt på vissa aspekter av nattarbete, skiftarbete och arbetsrytm. |
| --- | --- |

(2)

I Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/88/EG av den 4 november 2003 om arbetstidens förläggning i vissa avseenden (3) fastställs minimivillkor för hälsa och säkerhet när det gäller arbetstidens förläggning, vilka är tillämpliga på dygnsvila, raster, veckovila, begränsning av veckoarbetstiden, årlig semester, samt på vissa aspekter av nattarbete, skiftarbete och arbetsrytm.

| (3) | Artikel 19 och artikel 22.1 i direktiv 2003/88/EG innehåller bestämmelser om att de skall granskas på nytt före den 23 november 2003. |
| --- | --- |

(3)

Artikel 19 och artikel 22.1 i direktiv 2003/88/EG innehåller bestämmelser om att de skall granskas på nytt före den 23 november 2003.

| (4) | Mer än tio år efter antagandet av rådets direktiv 93/104/EG (4), det första direktivet om arbetstidens förläggning, har det visat sig nödvändigt att modernisera gemenskapens arbetstidslagstiftning i syfte att ta bättre hänsyn till såväl arbetsgivarnas som arbetstagarnas ändrade förhållanden och krav,
  till uppfyllandet av Lissabonmålen samt till EG-domstolens rättspraxis. |
| --- | --- |

(4)

Mer än tio år efter antagandet av rådets direktiv 93/104/EG (4), det första direktivet om arbetstidens förläggning, har det visat sig nödvändigt att modernisera gemenskapens arbetstidslagstiftning i syfte att ta bättre hänsyn till såväl arbetsgivarnas som arbetstagarnas ändrade förhållanden och krav,
  till uppfyllandet av Lissabonmålen samt till EG-domstolens rättspraxis.

| (5) | Möjligheten att kombinera arbete och familjeliv är en nödvändig förutsättning för att uppnå de mål som Europeiska unionen satt upp för sig i Lissabonstrategin,
  bland annat för att öka kvinnors förvärvsfrekvens
  . Detta torde inte bara skapa en mer tillfredsställande arbetsmiljö utan även möjliggöra en bättre anpassning till arbetstagarnas behov, särskilt de arbetstagare som har ett familjeansvar. Flera av de ändringar som infördes genom direktiv 2003/88/EG
  syftar till att göra
  det lättare att kombinera arbete och familjeliv. |
| --- | --- |

(5)

Möjligheten att kombinera arbete och familjeliv är en nödvändig förutsättning för att uppnå de mål som Europeiska unionen satt upp för sig i Lissabonstrategin,
  bland annat för att öka kvinnors förvärvsfrekvens
  . Detta torde inte bara skapa en mer tillfredsställande arbetsmiljö utan även möjliggöra en bättre anpassning till arbetstagarnas behov, särskilt de arbetstagare som har ett familjeansvar. Flera av de ändringar som infördes genom direktiv 2003/88/EG
  syftar till att göra
  det lättare att kombinera arbete och familjeliv.

| (6) | I detta sammanhang är det medlemsstaternas ansvar att uppmana arbetsmarknadens parter att på lämplig nivå ingå avtal med bestämmelser som syftar till att göra det lättare att kombinera arbete och familjeliv. |
| --- | --- |

(6)

I detta sammanhang är det medlemsstaternas ansvar att uppmana arbetsmarknadens parter att på lämplig nivå ingå avtal med bestämmelser som syftar till att göra det lättare att kombinera arbete och familjeliv.

| (7) | Man måste förbättra
  skyddet av arbetstagarnas hälsa och säkerhet
  trots den utmaning som nya former för arbetstidsförläggningen innebär, införa arbetstidsmodeller som ger de anställda möjlighet till livslångt lärande samt göra en ny avvägning mellan dels behovet av att kunna kombinera arbete och familjeliv, dels behovet av en flexiblare arbetstidsförläggning. |
| --- | --- |

(7)

Man måste förbättra
  skyddet av arbetstagarnas hälsa och säkerhet
  trots den utmaning som nya former för arbetstidsförläggningen innebär, införa arbetstidsmodeller som ger de anställda möjlighet till livslångt lärande samt göra en ny avvägning mellan dels behovet av att kunna kombinera arbete och familjeliv, dels behovet av en flexiblare arbetstidsförläggning.

| (8) | Enligt EG-domstolens rättspraxis kännetecknas begreppet ”arbetstid” av kravet att vara fysiskt närvarande på en av arbetsgivaren anvisad plats och att stå till dennes förfogande för att vid behov omedelbart kunna utföra sina arbetsuppgifter. |
| --- | --- |

(8)

Enligt EG-domstolens rättspraxis kännetecknas begreppet ”arbetstid” av kravet att vara fysiskt närvarande på en av arbetsgivaren anvisad plats och att stå till dennes förfogande för att vid behov omedelbart kunna utföra sina arbetsuppgifter.

| (9) | Bestämmelserna om undantag från beräkningsperioden bör också ses över i syfte att
  skapa möjligheter för nya arbetstidsmodeller som inkluderar livslångt lärande samt att
  förenkla de befintliga bestämmelserna och anpassa dem bättre till företagens,
  särskilt de små och medelstora företagens, behov av framför allt större flexibilitet
  och
  till
  arbetstagarnas behov. |
| --- | --- |

(9)

Bestämmelserna om undantag från beräkningsperioden bör också ses över i syfte att
  skapa möjligheter för nya arbetstidsmodeller som inkluderar livslångt lärande samt att
  förenkla de befintliga bestämmelserna och anpassa dem bättre till företagens,
  särskilt de små och medelstora företagens, behov av framför allt större flexibilitet
  och
  till
  arbetstagarnas behov.

| (10) | Erfarenheterna av tillämpningen av artikel 22.1 i direktiv 2003/88/EG visar att ett rent individuellt slutgiltigt beslut om att artikel 6 i direktivet inte skall tillämpas
  medför
  problem
  och har lett till missbruk

  i två avseenden: när det gäller skyddet av arbetstagarnas hälsa och säkerhet samt när det gäller arbetstagarens fria val.
  Undantagsmöjligheten i artikel 22.1 bör därför upphävas. |
| --- | --- |

(10)

Erfarenheterna av tillämpningen av artikel 22.1 i direktiv 2003/88/EG visar att ett rent individuellt slutgiltigt beslut om att artikel 6 i direktivet inte skall tillämpas
  medför
  problem
  och har lett till missbruk

  i två avseenden: när det gäller skyddet av arbetstagarnas hälsa och säkerhet samt när det gäller arbetstagarens fria val.
  Undantagsmöjligheten i artikel 22.1 bör därför upphävas.

| (11) | I enlighet med artikel 138.2 i fördraget har kommissionen samrått med arbetsmarknadens parter på gemenskapsnivå om den möjliga inriktningen av en gemenskapsåtgärd i frågan. |
| --- | --- |

(11)

I enlighet med artikel 138.2 i fördraget har kommissionen samrått med arbetsmarknadens parter på gemenskapsnivå om den möjliga inriktningen av en gemenskapsåtgärd i frågan.

| (12) | Efter detta samråd fann kommissionen att en gemenskapsåtgärd var önskvärd, och samrådde igen med arbetsmarknadens parter på gemenskapsnivå om innehållet i det planerade förslaget i enlighet med artikel 138.3 i fördraget. |
| --- | --- |

(12)

Efter detta samråd fann kommissionen att en gemenskapsåtgärd var önskvärd, och samrådde igen med arbetsmarknadens parter på gemenskapsnivå om innehållet i det planerade förslaget i enlighet med artikel 138.3 i fördraget.

| (13) | Under denna andra fas av samrådet meddelade arbetsmarknadens parter inte kommissionen att de önskade inleda det förfarande som kan leda till ingående av avtal i enlighet med artikel 138.4 i fördraget. |
| --- | --- |

(13)

Under denna andra fas av samrådet meddelade arbetsmarknadens parter inte kommissionen att de önskade inleda det förfarande som kan leda till ingående av avtal i enlighet med artikel 138.4 i fördraget.

| (14) | Eftersom målet för den planerade åtgärden, nämligen att modernisera gemenskapslagstiftningen om arbetstidens förläggning, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och därför bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritets-principen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

(14)

Eftersom målet för den planerade åtgärden, nämligen att modernisera gemenskapslagstiftningen om arbetstidens förläggning, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och därför bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritets-principen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

| (15) | Detta direktiv står i överensstämmelse med de grundläggande rättigheterna och de principer som är erkända i framförallt Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Särskilt syftar detta direktiv till att säkerställa en fullständig respekt för rätten till rättvisa arbetsförhållanden (artikel 31 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,
  i synnerhet punkt 2 i denna artikel som föreskriver att varje arbetstagare har rätt till en begränsning av den maximala arbetstiden samt till dygns- och veckovila och till årlig betald semester) och rätten att kunna förena familjeliv och yrkesliv (artikel 33 i stadgan). |
| --- | --- |

(15)

Detta direktiv står i överensstämmelse med de grundläggande rättigheterna och de principer som är erkända i framförallt Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Särskilt syftar detta direktiv till att säkerställa en fullständig respekt för rätten till rättvisa arbetsförhållanden (artikel 31 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,
  i synnerhet punkt 2 i denna artikel som föreskriver att varje arbetstagare har rätt till en begränsning av den maximala arbetstiden samt till dygns- och veckovila och till årlig betald semester) och rätten att kunna förena familjeliv och yrkesliv (artikel 33 i stadgan).

| (16) | I enlighet med subsidiaritetsprincipen och proportionalitetsprincipen i artikel 5 i fördraget kan målen för den planerade åtgärden inte i tillräcklig utsträckning uppnås av medlemsstaterna, då det rör sig om att ändra en gällande gemenskapsrättsakt. |
| --- | --- |

(16)

I enlighet med subsidiaritetsprincipen och proportionalitetsprincipen i artikel 5 i fördraget kan målen för den planerade åtgärden inte i tillräcklig utsträckning uppnås av medlemsstaterna, då det rör sig om att ändra en gällande gemenskapsrättsakt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Direktiv 2003/88/EG ändras på följande sätt.

| 1. | I artikel 2 skall följande punkter införas:






  ”1a. | ’jourtid’: all tid då arbetstagaren
  inte fritt kan disponera sin tid och
  är skyldig att stå till förfogande på sin arbetsplats,
  eller på någon annan arbetsplats som arbetsgivaren anger, för att utföra sitt regelmässiga arbete och/eller vissa aktiviteter och uppgifter som sammanhänger med tjänsten i enlighet med nationell lagstiftning och/eller praxis i den berörda medlemsstaten. |
| --- | --- | --- |

1.

I artikel 2 skall följande punkter införas:

”1a.

’jourtid’: all tid då arbetstagaren
  inte fritt kan disponera sin tid och
  är skyldig att stå till förfogande på sin arbetsplats,
  eller på någon annan arbetsplats som arbetsgivaren anger, för att utföra sitt regelmässiga arbete och/eller vissa aktiviteter och uppgifter som sammanhänger med tjänsten i enlighet med nationell lagstiftning och/eller praxis i den berörda medlemsstaten.

| 1b. | ’inaktiv del av jourtid’: period då arbetstagaren har jourtid enligt punkt 1a men inte
  utför sitt regelmässiga arbete eller aktiviteter och uppgifter som sammanhänger med tjänsten i enlighet med nationell lagstiftning och/eller praxis i den berörda medlemsstaten.
  ” |
| --- | --- |

1b.

’inaktiv del av jourtid’: period då arbetstagaren har jourtid enligt punkt 1a men inte
  utför sitt regelmässiga arbete eller aktiviteter och uppgifter som sammanhänger med tjänsten i enlighet med nationell lagstiftning och/eller praxis i den berörda medlemsstaten.
  ”

| 2. | Följande artikel skall införas:

  ”Artikel 2a
  Jourtid


  Hela jourtiden, inklusive den inaktiva delen, skall
  betraktas som
  arbetstid.




  Genom kollektivavtal eller andra överenskommelser mellan arbetsmarknadens parter eller genom lagar och andra författningar får emellertid inaktiv del av jourtid beräknas på ett särskilt sätt för att överensstämma med den högsta genomsnittliga veckoarbetstid som avses i artikel 6, förutsatt att de allmänna principerna om skydd av arbetstagarnas hälsa och säkerhet iakttas.” |
| --- | --- |

2.

Följande artikel skall införas:

”Artikel 2a

Jourtid

Hela jourtiden, inklusive den inaktiva delen, skall
  betraktas som
  arbetstid.

Genom kollektivavtal eller andra överenskommelser mellan arbetsmarknadens parter eller genom lagar och andra författningar får emellertid inaktiv del av jourtid beräknas på ett särskilt sätt för att överensstämma med den högsta genomsnittliga veckoarbetstid som avses i artikel 6, förutsatt att de allmänna principerna om skydd av arbetstagarnas hälsa och säkerhet iakttas.”

| 3. | Följande artikel skall införas:




  ”Artikel 2b




  Beräkning av arbetstiden




  Om arbetstagaren slutit mer än ett anställningsavtal skall arbetstagarens arbetstid vid genomförandet av detta direktiv anses vara summan av arbetstiderna enligt varje enskilt avtal.
  ” |
| --- | --- |

3.

Följande artikel skall införas:

”Artikel 2b

Beräkning av arbetstiden

Om arbetstagaren slutit mer än ett anställningsavtal skall arbetstagarens arbetstid vid genomförandet av detta direktiv anses vara summan av arbetstiderna enligt varje enskilt avtal.
  ”

| 4. | I artikel 13 skall följande stycke läggas till:


  ”
  Medlemsstaterna skall genom lagar, förordningar eller andra lämpliga bestämmelser vidta nödvändiga åtgärder för att uppmuntra arbetsgivare att i samband med arbetets förläggning enligt ett visst schema ta hänsyn till arbetstagarnas behov av att kunna kombinera arbete och familjeliv. Medlemsstaterna skall särskilt vidta nödvändiga åtgärder för att se till att








  — | arbetsgivarna informerar arbetstagarna i god tid i förväg om varje eventuell förändring i arbetsschemat, och att |
| --- | --- | --- |

4.

I artikel 13 skall följande stycke läggas till:

”
  Medlemsstaterna skall genom lagar, förordningar eller andra lämpliga bestämmelser vidta nödvändiga åtgärder för att uppmuntra arbetsgivare att i samband med arbetets förläggning enligt ett visst schema ta hänsyn till arbetstagarnas behov av att kunna kombinera arbete och familjeliv. Medlemsstaterna skall särskilt vidta nödvändiga åtgärder för att se till att

—

arbetsgivarna informerar arbetstagarna i god tid i förväg om varje eventuell förändring i arbetsschemat, och att

| — | arbetstagarna har rätt att begära ändrade arbetstider och arbetsscheman samt att arbetsgivarna är skyldiga att behandla sådana ansökningar rättvist, med beaktande av såväl arbetsgivarnas som arbetstagarnas behov av flexibilitet. Arbetsgivarna får avslå en sådan ansökan endast om de organisatoriska nackdelarna för arbetsgivaren är oproportionerligt stora i förhållande till fördelarna för arbetstagaren.
  ” |
| --- | --- |

—

arbetstagarna har rätt att begära ändrade arbetstider och arbetsscheman samt att arbetsgivarna är skyldiga att behandla sådana ansökningar rättvist, med beaktande av såväl arbetsgivarnas som arbetstagarnas behov av flexibilitet. Arbetsgivarna får avslå en sådan ansökan endast om de organisatoriska nackdelarna för arbetsgivaren är oproportionerligt stora i förhållande till fördelarna för arbetstagaren.
  ”

| 5. | Artikel 16 b skall ersättas med följande:






  ”b) | För tillämpningen av artikel 6 (begränsning av veckoarbetstiden): En beräkningsperiod som inte överstiger fyra
  månader.




  I
  de fall när anställningsavtalet varar mindre än ett år, får beräkningsperioden inte överskrida anställningsavtalets längd.
  De perioder av årlig betald semester som beviljas i enlighet med artikel 7 liksom även sjukfrånvaro skall inte inkluderas eller skall vara neutrala vid beräkningen av genomsnittet.” |
| --- | --- | --- |

5.

Artikel 16 b skall ersättas med följande:

”b)

För tillämpningen av artikel 6 (begränsning av veckoarbetstiden): En beräkningsperiod som inte överstiger fyra
  månader.

I
  de fall när anställningsavtalet varar mindre än ett år, får beräkningsperioden inte överskrida anställningsavtalets längd.

De perioder av årlig betald semester som beviljas i enlighet med artikel 7 liksom även sjukfrånvaro skall inte inkluderas eller skall vara neutrala vid beräkningen av genomsnittet.”

| 6. | Artikel 17 skall ändras på följande sätt:






  a) | Inledningen i punkt 1 skall ersättas medföljande text:


  ”
  1.
     
  Med iakttagande av de allmänna principerna om skydd av arbetstagarnas hälsa och säkerhet får medlemsstaterna göra undantag från artiklarna 3-6, 8 samt 16 a och c när - med hänsyn till den aktuella verksamhetens särskilda art - arbetstidens längd inte mäts och/eller bestäms i förväg eller kan bestämmas av arbetstagarna själva. Detta gäller
  ” |
| --- | --- | --- |

6.

Artikel 17 skall ändras på följande sätt:

a)

Inledningen i punkt 1 skall ersättas medföljande text:

”
  1.
     
  Med iakttagande av de allmänna principerna om skydd av arbetstagarnas hälsa och säkerhet får medlemsstaterna göra undantag från artiklarna 3-6, 8 samt 16 a och c när - med hänsyn till den aktuella verksamhetens särskilda art - arbetstidens längd inte mäts och/eller bestäms i förväg eller kan bestämmas av arbetstagarna själva. Detta gäller
  ”

| b) | I punkt 1 skall led a ersättas med följande text:








  ”
  a) | verkställande direktörer (eller personer i motsvarande ställning), personer i chefsställning direkt underställda dessa samt personer som utsetts direkt av styrelsen,
  ” |
| --- | --- | --- |

b)

I punkt 1 skall led a ersättas med följande text:

”
  a)

| c) | I punkt 2 skall orden ”under förutsättning att de berörda arbetstagarna ges motsvarande kompensationsledighet” ersättas med orden ”under förutsättning att de berörda arbetstagarna ges motsvarande kompensationsledighet
  efter arbetsperioderna, i enlighet med relevanta lagar, kollektivavtal eller andra överenskommelser mellan arbetsmarknadens parter
  ”. |
| --- | --- |

c)

I punkt 2 skall orden ”under förutsättning att de berörda arbetstagarna ges motsvarande kompensationsledighet” ersättas med orden ”under förutsättning att de berörda arbetstagarna ges motsvarande kompensationsledighet
  efter arbetsperioderna, i enlighet med relevanta lagar, kollektivavtal eller andra överenskommelser mellan arbetsmarknadens parter
  ”.

| d) | I punkt 3 första meningen skall orden ”från artiklarna 3, 4, 5, 8 och 16” ersättas med orden ”från artiklarna 3, 4, 5, 8 och 16 a och c”. |
| --- | --- |

d)

I punkt 3 första meningen skall orden ”från artiklarna 3, 4, 5, 8 och 16” ersättas med orden ”från artiklarna 3, 4, 5, 8 och 16 a och c”.

| e) | Punkt 5 skall ändras på följande sätt:






  i) | Det första stycket skall ersättas med följande:

  I enlighet med punkt 2 i denna artikel får undantag göras från artikel 6 när det gäller läkare under utbildning, i enlighet med bestämmelserna i 
  andra till sjätte
  stycket i denna punkt. |
| --- | --- | --- |

e)

Punkt 5 skall ändras på följande sätt:

i)

Det första stycket skall ersättas med följande:

I enlighet med punkt 2 i denna artikel får undantag göras från artikel 6 när det gäller läkare under utbildning, i enlighet med bestämmelserna i 
  andra till sjätte
  stycket i denna punkt.

| ii) | Det sista stycket skall utgå. |
| --- | --- |

ii)

Det sista stycket skall utgå.

| 7. | I artikel 18 tredje stycket skall orden ”på villkor att motsvarande kompensationsledighet beviljas de berörda arbetstagarna” ersättas med orden ”på villkor att motsvarande kompensationsledighet beviljas de berörda arbetstagarna
  efter arbetsperioderna, i enlighet med relevanta lagar, kollektivavtal eller andra överenskommelser mellan arbetsmarknadens parter
  ”. |
| --- | --- |

7.

I artikel 18 tredje stycket skall orden ”på villkor att motsvarande kompensationsledighet beviljas de berörda arbetstagarna” ersättas med orden ”på villkor att motsvarande kompensationsledighet beviljas de berörda arbetstagarna
  efter arbetsperioderna, i enlighet med relevanta lagar, kollektivavtal eller andra överenskommelser mellan arbetsmarknadens parter
  ”.

| 8. | Artikel 19 skall ersättas med följande text:
  ”
  Möjligheten att göra undantag från artikel 16 får användas för att - på objektiva grunder eller av tekniska skäl, eller av skäl som har att göra med arbetets organisation - förlänga beräkningsperioden till högst 12 månader, förutsatt att de allmänna principerna om skyddet av arbetstagarnas säkerhet och hälsa iakttas










  a) | i de fall arbetstagarna omfattas av kollektivavtal eller andra överenskommelser mellan arbetsmarknadens parter i enlighet med artikel 18, eller |
| --- | --- | --- |

8.

Artikel 19 skall ersättas med följande text:

”
  Möjligheten att göra undantag från artikel 16 får användas för att - på objektiva grunder eller av tekniska skäl, eller av skäl som har att göra med arbetets organisation - förlänga beräkningsperioden till högst 12 månader, förutsatt att de allmänna principerna om skyddet av arbetstagarnas säkerhet och hälsa iakttas

a)

i de fall arbetstagarna omfattas av kollektivavtal eller andra överenskommelser mellan arbetsmarknadens parter i enlighet med artikel 18, eller

| b) | genom lagar eller andra förordningar, i de fall arbetstagarna inte omfattas av kollektivavtal eller andra överenskommelser mellan arbetsmarknadens parter, förutsatt att den berörda medlemsstaten vidtar nödvändiga åtgärder för att se till att








  — | arbetsgivaren informerar och samråder med arbetstagarna och/eller deras företrädare om införandet av det föreslagna arbetsschemat och om ändringar i detta, |
| --- | --- | --- |

b)

genom lagar eller andra förordningar, i de fall arbetstagarna inte omfattas av kollektivavtal eller andra överenskommelser mellan arbetsmarknadens parter, förutsatt att den berörda medlemsstaten vidtar nödvändiga åtgärder för att se till att

—

arbetsgivaren informerar och samråder med arbetstagarna och/eller deras företrädare om införandet av det föreslagna arbetsschemat och om ändringar i detta,

| — | arbetsgivaren vidtar nödvändiga åtgärder för att förebygga och/eller åtgärda eventuella hälso- och säkerhetsrisker som kan ha samband med det föreslagna arbetsschemat.
  ” |
| --- | --- |

—

arbetsgivaren vidtar nödvändiga åtgärder för att förebygga och/eller åtgärda eventuella hälso- och säkerhetsrisker som kan ha samband med det föreslagna arbetsschemat.
  ”

| 9. | I artikel 20 skall punkt 2 utgå. |
| --- | --- |

9.

I artikel 20 skall punkt 2 utgå.

| 10. | Artikel 22 skall ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1 skall ersättas med följande text:
  ”1.   En medlemsstat skall ha möjlighet att inte tillämpa artikel 6 varvid medlemsstaten skall respektera de allmänna principerna om skydd av arbetstagarnas hälsa och säkerhet. Utnyttjandet av denna möjlighet skall dock vara uttryckligen angivet i ett kollektivavtal eller ett avtal mellan arbetsmarknadens parter på nationell eller regional nivå eller i enlighet med nationell lagstiftning och/eller praxis, ett kollektivavtal eller ett avtal mellan arbetsmarknadens parter på adekvat nivå.
  Denna möjlighet kan också utnyttjas på grundval av ett avtal mellan arbetsgivaren och arbetstagaren, om det inte finns något gällande kollektivavtal och det inte på det berörda företaget eller inrättningen finns någon personalrepresentation som i enlighet med nationell lagstiftning eller praxis är behörig att ingå kollektivavtal eller avtal mellan arbetsmarknadens parter i frågan.” |
| --- | --- | --- |

10.

Artikel 22 skall ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 skall ersättas med följande text:

”1.   En medlemsstat skall ha möjlighet att inte tillämpa artikel 6 varvid medlemsstaten skall respektera de allmänna principerna om skydd av arbetstagarnas hälsa och säkerhet. Utnyttjandet av denna möjlighet skall dock vara uttryckligen angivet i ett kollektivavtal eller ett avtal mellan arbetsmarknadens parter på nationell eller regional nivå eller i enlighet med nationell lagstiftning och/eller praxis, ett kollektivavtal eller ett avtal mellan arbetsmarknadens parter på adekvat nivå.

Denna möjlighet kan också utnyttjas på grundval av ett avtal mellan arbetsgivaren och arbetstagaren, om det inte finns något gällande kollektivavtal och det inte på det berörda företaget eller inrättningen finns någon personalrepresentation som i enlighet med nationell lagstiftning eller praxis är behörig att ingå kollektivavtal eller avtal mellan arbetsmarknadens parter i frågan.”

| b) | Följande punkt skall införas:
  ”1a.   Under alla omständigheter skall de medlemsstater som utnyttjar denna möjlighet vidta de åtgärder som behövs för att se till att följande gäller:






  a) | Ingen arbetsgivare kräver att en arbetstagare arbetar mer än 48 timmar under en period om sju dagar, beräknad som ett genomsnitt för den beräkningsperiod som avses i artikel 16 b, såvida han inte först
  på grundval av ett ändrat orderläge
  har fått arbetstagarens skriftliga medgivande till utförande av sådant arbete. Ett sådant avtal får inte vara giltigt i mer än
  sex månader
  , men det får förlängas. Ett avtal som ingås när det enskilda anställningsavtalet ingås eller under alla former av provanställning är ogiltigt. |
| --- | --- | --- |

b)

Följande punkt skall införas:

”1a.   Under alla omständigheter skall de medlemsstater som utnyttjar denna möjlighet vidta de åtgärder som behövs för att se till att följande gäller:

a)

Ingen arbetsgivare kräver att en arbetstagare arbetar mer än 48 timmar under en period om sju dagar, beräknad som ett genomsnitt för den beräkningsperiod som avses i artikel 16 b, såvida han inte först
  på grundval av ett ändrat orderläge
  har fått arbetstagarens skriftliga medgivande till utförande av sådant arbete. Ett sådant avtal får inte vara giltigt i mer än
  sex månader
  , men det får förlängas. Ett avtal som ingås när det enskilda anställningsavtalet ingås eller under alla former av provanställning är ogiltigt.

| b) | Ingen arbetstagare lider skada på grund av att han inte är beredd att ge sitt samtycke att utföra sådant arbete. |
| --- | --- |

b)

Ingen arbetstagare lider skada på grund av att han inte är beredd att ge sitt samtycke att utföra sådant arbete.

| c) | Ingen arbetstagare får arbeta mer än 65 timmar under någon enskild vecka, om inte annat sägs i ett kollektivavtal eller i ett avtal mellan arbetsmarknadens parter. |
| --- | --- |

c)

Ingen arbetstagare får arbeta mer än 65 timmar under någon enskild vecka, om inte annat sägs i ett kollektivavtal eller i ett avtal mellan arbetsmarknadens parter.

| d) | Arbetsgivaren för aktuella noteringar om alla arbetstagare som utför sådant arbete och om antalet faktiskt arbetade timmar. |
| --- | --- |

d)

Arbetsgivaren för aktuella noteringar om alla arbetstagare som utför sådant arbete och om antalet faktiskt arbetade timmar.

| e) | Noteringarna ställs till de behöriga myndigheternas förfogande och att dessa - av skäl som rör arbetstagarnas hälsa och/eller säkerhet - kan förbjuda eller begränsa möjligheten att överskrida den maximala veckoarbetstiden. |
| --- | --- |

e)

Noteringarna ställs till de behöriga myndigheternas förfogande och att dessa - av skäl som rör arbetstagarnas hälsa och/eller säkerhet - kan förbjuda eller begränsa möjligheten att överskrida den maximala veckoarbetstiden.

| f) | Arbetsgivaren på begäran ger de behöriga myndigheterna information om fall då arbetstagare har gått med på att utföra arbete som överskrider 48 timmar under en period om sju dagar, beräknad som ett genomsnitt under den beräkningsperiod som avses i artikel 16 b samt om det antal timmar som faktiskt arbetats av dessa arbetstagare.” |
| --- | --- |

f)

Arbetsgivaren på begäran ger de behöriga myndigheterna information om fall då arbetstagare har gått med på att utföra arbete som överskrider 48 timmar under en period om sju dagar, beräknad som ett genomsnitt under den beräkningsperiod som avses i artikel 16 b samt om det antal timmar som faktiskt arbetats av dessa arbetstagare.”

| c) | Följande punkt skall läggas till:


  ”
  3a.
     
  Denna artikel skall upphöra att gälla 36 månader efter det att direktiv 2005/.../EG har trätt i kraft.
  ” |
| --- | --- |

c)

Följande punkt skall läggas till:

”
  3a.
     
  Denna artikel skall upphöra att gälla 36 månader efter det att direktiv 2005/.../EG har trätt i kraft.
  ”

| 11. | Artikel 24.3 skall ersättas med följande:


  ”
  3.
     
  Från och med den 23 november 1996 skall kommissionen vart femte år lägga fram en rapport för Europaparlamentet, rådet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om genomförandet av detta direktiv som vid behov skall innehålla lämpliga förslag till ändring av direktivet med hänsyn till utvecklingen när det gäller hälsa och säkerhet på arbetsplatsen och behovet av att kombinera arbete och familjeliv.
  ” |
| --- | --- |

11.

Artikel 24.3 skall ersättas med följande:

”
  3.
     
  Från och med den 23 november 1996 skall kommissionen vart femte år lägga fram en rapport för Europaparlamentet, rådet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om genomförandet av detta direktiv som vid behov skall innehålla lämpliga förslag till ändring av direktivet med hänsyn till utvecklingen när det gäller hälsa och säkerhet på arbetsplatsen och behovet av att kombinera arbete och familjeliv.
  ”

Artikel 2

Medlemsstaterna skall fastställa vilka bestämmelser om sanktioner som är tillämpliga för överträdelser av nationella bestämmelser som införts med tillämpning av detta direktiv, och de skall vidta alla åtgärder som krävs för att säkerställa genomförandet av dem. Sanktionerna skall vara effektiva, proportionerliga och avskräckande. Medlemsstaterna skall anmäla dessa bestämmelser till kommissionen senast det datum som anges i artikel 3, och alla senare ändringar så snart som möjligt. De skall särskilt se till att arbetstagarna och/eller deras representanter förfogar över adekvata förfaranden för verkställandet av de skyldigheter som föreskrivs i detta direktiv.

Artikel 3

Medlemsstaterna skall anta de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den [...] (5), eller försäkra sig om att arbetsmarknadens parter inför nödvändiga bestämmelser genom avtal, varvid medlemsstaterna skall vidta de åtgärder som behövs så att de alltid kan garantera de resultat som föreskrivs genom detta direktiv. De skall genast till kommissionen överlämna texten till dessa bestämmelser och en jämförelsetabell över dem och detta direktiv.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.

Medlemsstaterna skall se till att alla avtal som arbetstagarna har ingått i enlighet med den ursprungliga ordalydelsen i artikel 22.1 a i direktiv 2003/88/EG och som fortfarande gäller vid det datum om nämns i första stycket i denna artikel, skall fortsätta att gälla högst ett år från detta datum.

Artikel 4

Detta direktiv träder i kraft [den ...] dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 5

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.
  Efter offentliggörandet skall ett exemplar av detta direktiv översändas till kandidatländernas regeringar och parlament.

Utfärdat i ... den ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C ...

1

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 11 maj 2005.

2

(3)  EUT L 299, 18.11.2003, s. 9.

3

(4)  EGT L 307, 13.12.1993, s. 18. Direktivet upphävt genom direktiv 2003/88/EG.

4

Direktivet upphävt genom direktiv 2003/88/EG.

(5)  ...

5

---

Torsdag 12 maj 2005

| 20.4.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 92/299 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 92/299

---

PROTOKOLL

(2006/C 92 E/04)

SAMMANTRÄDETS GÅNG

ORDFÖRANDESKAP: Luigi COCILOVO

Vice talman

1.   Öppnande av sammanträdet

Sammanträdet öppnades kl. 10.00.

2.   Inkomna dokument

Talmannen hade mottagit följande dokument från rådet och kommissionen:

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om användning av flexibilitetsmekanismen för stöd till återanpassning och återuppbyggnad i de länder som drabbades av tsunamin, i enlighet med punkt 24 i det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 (SEK(2005)0548 – C6-0127/2005 – 2005/2083(ACI))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: BUDG
  rådgivande utskott: AFET, DEVE |
| --- | --- | --- |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om användning av flexibilitetsmekanismen för stöd till återanpassning och återuppbyggnad i de länder som drabbades av tsunamin, i enlighet med punkt 24 i det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 (SEK(2005)0548 – C6-0127/2005 – 2005/2083(ACI))

hänvisat till

ansvarigt utskott: BUDG

rådgivande utskott: AFET, DEVE

| — | Förslag till rådets beslut om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Azerbajdzjan om vissa luftfartsaspekter (KOM(2005)0060 – C6-0130/2005 – 2005/0011 (CNS))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: TRAN |
| --- | --- | --- |

—

Förslag till rådets beslut om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Azerbajdzjan om vissa luftfartsaspekter (KOM(2005)0060 – C6-0130/2005 – 2005/0011 (CNS))

hänvisat till

ansvarigt utskott: TRAN

3.   Kinas tillämpning av WTO:s regler (debatt)

Muntlig fråga ställd av Enrique Barón Crespo, för utskottet INTA, till kommissionen: Hur Kina genomfört WTO:s regler (B6-0230/2005).

Enrique Barón Crespo utvecklade den muntliga frågan.

Peter Mandelson (ledamot av kommissionen) besvarade den muntliga frågan.

Talare: Daniel Caspary för PPE-DE-gruppen, Erika Mann för PSE-gruppen, Johan Van Hecke för ALDE-gruppen, Caroline Lucas för Verts/ALE-gruppen, Pedro Guerreiro för GUE/NGL-gruppen, Bastiaan Belder för IND/DEM-gruppen, Umberto Pirilli för UEN-gruppen, Jean-Claude Martinez, grupplös, Manolis Mavrommatis, David Martin, Patrizia Toia, Carl Schlyter, Georgios Toussas, Mario Borghezio, Roberta Angelilli, Tokia Saïfi, Joan Calabuig Rull, Jorgo Chatzimarkakis och Zuzana Roithová.

ORDFÖRANDESKAP: Janusz ONYSZKIEWICZ

Vice talman

Talare: Nicola Zingaretti, Georgios Papastamkos, Adam Gierek, Ivo Belet, Harald Ettl, Nikolaos Vakalis, Panagiotis Beglitis, Paul Rübig och Peter Mandelson.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

4.   Europeiska unionens informations- och kommunikationsstrategi (debatt)

Betänkande om genomförandet av Europeiska unionens informations- och kommunikationsstrategi (2004/2238(INI)) – Utskottet för kultur och utbildning

Föredragande: Luis Herrero-Tejedor (A6-0111/2005).

Luis Herrero-Tejedor redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Margot Wallström (kommissionens vice ordförande).

Talare: Othmar Karas för PPE-DE-gruppen, María Badía i Cutchet för PSE-gruppen, Giulietto Chiesa för ALDE-gruppen, Helga Trüpel för Verts/ALE-gruppen, Miguel Portas för GUE/NGL-gruppen, Matteo Salvini för IND/DEM-gruppen, Mieczysław Edmund Janowski för UEN-gruppen, Ashley Mote, grupplös, Ljudmila Novak, Christa Prets, Ignasi Guardans Cambó, Carl Schlyter, Thomas Wise, Marine Le Pen, Paul Rübig, Marianne Mikko, Jorgo Chatzimarkakis, Guy Bono och Margot Wallström.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 5.8 i protokollet av den 12.5.2005.

ORDFÖRANDESKAP: Pierre MOSCOVICI

Vice talman

5.   Omröstning

Omröstningsresultaten (ändringsförslag, särskilda omröstningar, delade omröstningar etc.) återfinns i bilaga I till protokollet.

Talare:

| — | Michl Ebner protesterade mot att de sammanträden som var planerade sedan flera veckor att hållas samtidigt som sammanträdet på eftermiddagen föregående dag hade avlysts så sent (talmannen noterade detta). |
| --- | --- |

—

Michl Ebner protesterade mot att de sammanträden som var planerade sedan flera veckor att hållas samtidigt som sammanträdet på eftermiddagen föregående dag hade avlysts så sent (talmannen noterade detta).

| — | Robert Atkins klagade över att omröstningen började för sent en dag då flygplatsen i Strasbourg hade lamslagits av en strejk. Han bad presidiet undersöka möjligheten att tidigarelägga omröstningen på torsdagens sammanträde (talmannen åtog sig att vidarebefordra denna begäran till presidiet). |
| --- | --- |

—

Robert Atkins klagade över att omröstningen började för sent en dag då flygplatsen i Strasbourg hade lamslagits av en strejk. Han bad presidiet undersöka möjligheten att tidigarelägga omröstningen på torsdagens sammanträde (talmannen åtog sig att vidarebefordra denna begäran till presidiet).

5.1   Andra partsmötet om Århuskonventionen (omröstning)

Resolutionsförslag B6-0277/2005

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 1)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2005)0176)

5.2   Klimatförändringar (omröstning)

Resolutionsförslag B6-0278/2005

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 2)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2005)0177)

5.3   Situationen i Sudan (omröstning)

Resolutionsförslag B6-0300/2005, B6-0301/2005, B6-0302/2005, B6-0303/2005, B6-0304/2005 och B6-0305/2005

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 3)

RESOLUTIONSFÖRSLAG RC-B6-0300/2005

(ersätter B6-0300/2005, B6-0301/2005, B6-0302/2005, B6-0303/2002 och B6-0305/2005):

inlämnat av följande ledamöter:

| — | Michael Gahler, Mario Mauro, Nirj Deva, Maria Martens, Horst Schnellhardt, Ursula Stenzel och Charles Tannock för PPE-DE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Michael Gahler, Mario Mauro, Nirj Deva, Maria Martens, Horst Schnellhardt, Ursula Stenzel och Charles Tannock för PPE-DE-gruppen,

| — | Miguel Angel Martínez Martínez, Marie-Arlette Carlotti och Glenys Kinnock för PSE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Miguel Angel Martínez Martínez, Marie-Arlette Carlotti och Glenys Kinnock för PSE-gruppen,

| — | Fiona Hall, Lapo Pistelli och Johan Van Hecke för ALDE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Fiona Hall, Lapo Pistelli och Johan Van Hecke för ALDE-gruppen,

| — | Marie-Hélène Aubert, Margrete Auken och Angelika Beer för Verts/ALE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Marie-Hélène Aubert, Margrete Auken och Angelika Beer för Verts/ALE-gruppen,

| — | Luisa Morgantini för GUE/NGL-gruppen. |
| --- | --- |

—

Luisa Morgantini för GUE/NGL-gruppen.

Antogs (P6_TA(2005)0178)

(Resolutionsförslag B6-0304/2005 bortföll.)

5.4   Situationen i Kirgizistan och Centralasien (omröstning)

Resolutionsförslag B6-0295/2005, B6-0296/2005, B6-0297/2005, B6-0298/2005, B6-0299/2005 och B6-0306/2005

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 4)

RESOLUTIONSFÖRSLAG RC-B6-0295/2005

(ersätter B6-0295/2005, B6-0296/2005, B6-0297/2005, B6-0298/2005, B6-0299/2005 och B6-0306/2005):

inlämnat av följande ledamöter:

| — | Armin Laschet och Albert Jan Maat för PPE-DE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Armin Laschet och Albert Jan Maat för PPE-DE-gruppen,

| — | Jan Marinus Wiersma och Bernadette Bourzai för PSE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Jan Marinus Wiersma och Bernadette Bourzai för PSE-gruppen,

| — | Ona Juknevičienė och Dirk Sterckx för ALDE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Ona Juknevičienė och Dirk Sterckx för ALDE-gruppen,

| — | Bart Staes och Cem Özdemir för Verts/ALE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Bart Staes och Cem Özdemir för Verts/ALE-gruppen,

| — | Vittorio Agnoletto för GUE/NGL-gruppen, |
| --- | --- |

—

Vittorio Agnoletto för GUE/NGL-gruppen,

| — | Cristiana Muscardini och Anna Elzbieta Fotyga för UEN-gruppen. |
| --- | --- |

—

Cristiana Muscardini och Anna Elzbieta Fotyga för UEN-gruppen.

Antogs (P6_TA(2005)0179)

5.5   Europas framtid 60 år efter andra världskriget (omröstning)

Resolutionsförslag B6-0290/2005/rev

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 5)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2005)0180)

5.6   Budget 2006: Europaparlamentets budgetberäkning (omröstning)

Betänkande om beräkning av Europaparlamentets inkomster och utgifter för budgetåret 2006 (2005/2012 (BUD)) – Budgetutskottet

Föredragande: Valdis Dombrovskis (A6-0106/2005).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 6)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Talare: Hans-Peter Martin hänvisade till sina tidigare inlägg (punkt 12 i protokollet av den 9.5.2005 och punkt 13 i protokollet av den 11.5.2005) och protesterade ännu en gång mot omröstningen om detta betänkande vars legitimitet han ifrågasatte Janusz Lewandowski, ordförande för utskottet BUDG, som erinrade om det förfarande som hade följts i utskottet.

Antogs (P6_TA(2005)0181)

Inlägg om omröstningen:

| — | Valdis Dombrovskis, föredragande, om de konsekvenser på budgeten som antagandet av ändringsförslag 1 och 2 skulle få. |
| --- | --- |

—

Valdis Dombrovskis, föredragande, om de konsekvenser på budgeten som antagandet av ändringsförslag 1 och 2 skulle få.

5.7   Bedömning av utvecklingsagendan från Doha (omröstning)

Betänkande om utvärderingen av Doha-rundan efter WTO-överenskommelsen den 1 augusti 2004 (2004/2138(INI)) – Utskottet för internationell handel

Föredragande: Javier Moreno Sánchez (A6-0095/2005).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 7)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2005)0182)

5.8   Europeiska unionens informations- och kommunikationsstrategi (omröstning)

Betänkande om genomförandet av Europeiska unionens informations- och kommunikationsstrategi (2004/2238(INI)) – Utskottet för kultur och utbildning

Föredragande: Luis Herrero-Tejedor (A6-0111/2005).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 8)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2005)0183)

6.   Röstförklaringar

Skriftliga röstförklaringar:

De skriftliga röstförklaringar som ingivits i enlighet med artikel 163.3 i arbetsordningen återfinns i det fullständiga förhandlingsreferatet från sammanträdet.

Muntliga röstförklaringar:

Europas framtid 60 år efter andra världskriget – B6-0290/2005

Aldis Kušķis, Laima Liucija Andrikiené, Nicola Zingaretti, Tunne Kelam, Michael Gahler, Vytautas Landsbergis, Zita Pleštinská.

7.   Rättelser till avgivna röster

Följande ledamöter hade meddelat rättelser till avgivna röster:

Europas framtid 60 år efter andra världskriget – B6-0290/2005

| — | punkt 1, andra delen

  ja: Hans-Peter Martin |
| --- | --- |

—

punkt 1, andra delen

ja: Hans-Peter Martin

| — | punkt 5, andra delen

  ja: Hans-Peter Martin |
| --- | --- |

—

punkt 5, andra delen

ja: Hans-Peter Martin

| — | punkt 7, andra delen

  nej: Malcolm Harbour |
| --- | --- |

—

punkt 7, andra delen

nej: Malcolm Harbour

| — | resolutionen (i sin helhet)

  nej: Gary Titley |
| --- | --- |

—

resolutionen (i sin helhet)

nej: Gary Titley

Lissy Gröner hade meddelat att hon inte hade deltagit i omröstningen.

Francis Wurtz hade meddelat att ledamöterna i GUE/NGL-gruppen inte hade deltagit i slutomröstningen.

Betänkande Valdis Dombrovskis – A6-0106/2005

| — | punkt 19, andra delen

  ja: Ignasi Guardans Cambó, Gary Titley

  nedlagda röster: Malcolm Harbour |
| --- | --- |

—

punkt 19, andra delen

ja: Ignasi Guardans Cambó, Gary Titley

nedlagda röster: Malcolm Harbour

| — | ändringsförslag 18

  ja: Claude Turmes |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 18

ja: Claude Turmes

| — | ändringsförslag 4

  ja: Claude Turmes |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 4

ja: Claude Turmes

| — | resolutionen (i sin helhet)

  ja: James Elles |
| --- | --- |

—

resolutionen (i sin helhet)

ja: James Elles

Betänkande Javier Moreno Sánchez – A6-0095/2005

| — | ändringsförslag 14

  nej: Athanasios Pafilis, Georgios Toussas |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 14

nej: Athanasios Pafilis, Georgios Toussas

| — | ändringsförslag 2

  nej: Athanasios Pafilis, Georgios Toussas |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 2

nej: Athanasios Pafilis, Georgios Toussas

Betänkande Luis Herrero-Tejedor – A6-0111/2005

| — | ändringsförslag 10

  ja: Charles Tannock, Hans-Peter Martin |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 10

ja: Charles Tannock, Hans-Peter Martin

| — | ändringsförslag 12

  ja: Claude Turmes, Hans-Peter Martin |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 12

ja: Claude Turmes, Hans-Peter Martin

| — | ändringsförslag 15S

  nedlagda röster: Pedro Guerreiro

  nej: Inés Ayala Sender, Elisabeth Schroedter |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 15S

nedlagda röster: Pedro Guerreiro

nej: Inés Ayala Sender, Elisabeth Schroedter

| — | resolutionen (i sin helhet)

  ja: Marie Panayotopoulos-Cassiotou

  nej: Hans-Peter Martin |
| --- | --- |

—

resolutionen (i sin helhet)

ja: Marie Panayotopoulos-Cassiotou

nej: Hans-Peter Martin

8.   Meddelande om rådets gemensamma ståndpunkter

Talmannen hade, i enlighet med artikel 57.1 i arbetsordningen, mottagit rådets gemensamma ståndpunkter, skälen till antagandet av dessa samt kommissionens ståndpunkter om följande dokument:

| — | Gemensam ståndpunkt antagen av rådet den 12 april 2005 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om hantering av avfall från utvinningsindustrin och om ändring av direktiv 2004/35/EG (16075/1/2004 – COM(2005)0170 – C6-0128/2005 – 2003/0107(COD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: ENVI |
| --- | --- | --- |

—

Gemensam ståndpunkt antagen av rådet den 12 april 2005 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om hantering av avfall från utvinningsindustrin och om ändring av direktiv 2004/35/EG (16075/1/2004 – COM(2005)0170 – C6-0128/2005 – 2003/0107(COD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: ENVI

| — | Gemensam ståndpunkt antagen av rådet den 18 april 2005 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om minimikrav för arbetstagares hälsa och säkerhet vid exponering för risker som har samband med fysikaliska agens (optisk strålning) i arbetet (nittonde särdirektivet enligt artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG) (05571/6/2005 – 07788/2005 – COM(2005)0189 – C6-0129/2005 – 1992/0449B(COD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: EMPL |
| --- | --- | --- |

—

Gemensam ståndpunkt antagen av rådet den 18 april 2005 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om minimikrav för arbetstagares hälsa och säkerhet vid exponering för risker som har samband med fysikaliska agens (optisk strålning) i arbetet (nittonde särdirektivet enligt artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG) (05571/6/2005 – 07788/2005 – COM(2005)0189 – C6-0129/2005 – 1992/0449B(COD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: EMPL

Den tidsfrist på tre månader som parlamentet har för att yttra sig började således löpa påföljande dag, den 13.5.2005.

9.   Begäran om fastställelse av parlamentarisk immunitet

Witold Tomczak hade till ordförandeskapet översänt en begäran om intervenering hos de behöriga polska myndigheterna och fastställelse av hans parlamentariska immunitet i förbindelse med ett pågående mål vid distriktsdomstolen i Wielkopolski.

I enlighet med artikel 6.3 i arbetsordningen hänvisades denna begäran till behörigt utskott (JURI).

10.   Utskottens sammansättning

På begäran av PSE-gruppen godkände parlamentet följande utnämning:

| — | utskottet EMPL: Pier Antonio Panzeri |
| --- | --- |

—

utskottet EMPL: Pier Antonio Panzeri

11.   Föredragningslistan

Talmannen meddelade följande ändringar som hade föreslagits av talmanskonferensen till föredragningslistan till sammanträdena den 25 och 26 maj 2005:

onsdag 25.5.2005

| 1. | Tidsfristen för att lämna in ändringsförslag fastställs till onsdag 18.5.2005 kl. 12.00 för följande betänkanden:







  — | Hartmut Nassauer (LIBE – A6-0137/2005) om penningtvätt, inklusive finansiering av terrorism, |
| --- | --- | --- |

1.

Tidsfristen för att lämna in ändringsförslag fastställs till onsdag 18.5.2005 kl. 12.00 för följande betänkanden:

—

Hartmut Nassauer (LIBE – A6-0137/2005) om penningtvätt, inklusive finansiering av terrorism,

| — | Rodi Kratsa-Tsagaropoulou (FEMM – A6-0132/2005) ändring av åtgärdsprogram för jämställdhet mellan kvinnor och män. |
| --- | --- |

—

Rodi Kratsa-Tsagaropoulou (FEMM – A6-0132/2005) ändring av åtgärdsprogram för jämställdhet mellan kvinnor och män.

| 2. | Följande betänkanden flyttas fram till sammanträdesperioden juni I:






  — | Herbert Bösch (CONT): Skydd av gemenskapens ekonomiska intressen och bedrägeribekämpning, |
| --- | --- | --- |

2.

Följande betänkanden flyttas fram till sammanträdesperioden juni I:

—

Herbert Bösch (CONT): Skydd av gemenskapens ekonomiska intressen och bedrägeribekämpning,

| — | Frederika Brepoels (ENVI – A6-0108/2005): Infrastruktur för geografisk information i gemenskapen (Inspire). |
| --- | --- |

—

Frederika Brepoels (ENVI – A6-0108/2005): Infrastruktur för geografisk information i gemenskapen (Inspire).

| 3. | Betänkandet Peter Skinner (ECON) om återförsäkring, som för närvarande var inskrivet på torsdagens omröstning, skall behandlas med debatt. |
| --- | --- |

3.

Betänkandet Peter Skinner (ECON) om återförsäkring, som för närvarande var inskrivet på torsdagens omröstning, skall behandlas med debatt.

| 4. | Den gemensamma diskussionen om grundläggande rättigheter (betänkandena Kinga Gál och Claude Moraes) flyttas fram och läggs till efter betänkandet Cecilia Malmström. |
| --- | --- |

4.

Den gemensamma diskussionen om grundläggande rättigheter (betänkandena Kinga Gál och Claude Moraes) flyttas fram och läggs till efter betänkandet Cecilia Malmström.

| 5. | Den muntliga frågan till kommissionen (ECON – O-0069/2005) angående möjligheten av börsfusioner inom EU och de europeiska finansmarknadernas framtida struktur läggs till som sista punkt på föredragningslistan. |
| --- | --- |

5.

Den muntliga frågan till kommissionen (ECON – O-0069/2005) angående möjligheten av börsfusioner inom EU och de europeiska finansmarknadernas framtida struktur läggs till som sista punkt på föredragningslistan.

Tidsfrist för ingivande:

| — | resolutionsförslag: onsdag 18.5.2005 kl. 12.00, |
| --- | --- |

—

resolutionsförslag: onsdag 18.5.2005 kl. 12.00,

| — | ändringsförslag och gemensamt resolutionsförslag: måndagen 23.5.2005 kl. 12.00. |
| --- | --- |

—

ändringsförslag och gemensamt resolutionsförslag: måndagen 23.5.2005 kl. 12.00.

Torsdag 26.5.2005

| 1. | Omröstningen om resolutionsförslag om ett område med frihet, säkerhet och rättvisa flyttas fram till sammanträdesperioden juni I. |
| --- | --- |

1.

Omröstningen om resolutionsförslag om ett område med frihet, säkerhet och rättvisa flyttas fram till sammanträdesperioden juni I.

| 2. | Tidsfristen för att lämna in ändringsförslag till den gemensamma resolutionen för att avsluta debatten om lätta vapen (FN PrepCom) flyttas fram till tisdagen 24.5.2005 kl. 12.00. |
| --- | --- |

2.

Tidsfristen för att lämna in ändringsförslag till den gemensamma resolutionen för att avsluta debatten om lätta vapen (FN PrepCom) flyttas fram till tisdagen 24.5.2005 kl. 12.00.

| 3. | Följande punkter skall ingå i omröstningen:






  — | slutomröstning om betänkandet Niels Busk (AGRI – A6-0126/2005) om undantagsåtgärder till stöd för marknaden (i enlighet med artikel 52.3), |
| --- | --- | --- |

3.

Följande punkter skall ingå i omröstningen:

—

slutomröstning om betänkandet Niels Busk (AGRI – A6-0126/2005) om undantagsåtgärder till stöd för marknaden (i enlighet med artikel 52.3),

| — | resolutionsförslag ingivet av utskottet för sysselsättning och sociala frågor i enlighet med artikel 78.3, om ett avtal mellan Europeiska järnvägsgemenskapen (CER) och Europeiska transportarbetarförbundet (EFT) om vissa aspekter på villkoren för anlitande av mobil järnvägspersonal som utför gränsöverskridande interoperabla tjänster. |
| --- | --- |

—

resolutionsförslag ingivet av utskottet för sysselsättning och sociala frågor i enlighet med artikel 78.3, om ett avtal mellan Europeiska järnvägsgemenskapen (CER) och Europeiska transportarbetarförbundet (EFT) om vissa aspekter på villkoren för anlitande av mobil järnvägspersonal som utför gränsöverskridande interoperabla tjänster.

Parlamentet gav sitt samförstånd till dessa ändringar.

(Sammanträdet avbröts kl. 13.5 och återupptogs kl. 15.00.)

ORDFÖRANDESKAP: Manuel António dos SANTOS

Vice talman

12.   Justering av protokollet från föregående sammanträde

Heide Rühle hade låtit meddela att hon hade varit närvarande under sammanträdet den 10.5.2005 men att hennes namn inte förekom på närvarolistan.

Rättelser till avgivna röster:

Betänkande Alejandro Cercas – A6-0105/2005

| — | ändringsförslag 31

  nej: Cem Özdemir, Othmar Karas |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 31

nej: Cem Özdemir, Othmar Karas

| — | ändringsförslag 49

  ja: Antonio López-Istúriz White |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 49

ja: Antonio López-Istúriz White

| — | ändringsförslag 52

  ja: Katerina Batzeli |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 52

ja: Katerina Batzeli

*

- *

Protokollet från föregående sammanträde justerades.

13.   Misstroendeförklaring mot kommissionen

Talmannen meddelade, i enlighet med artikel 100 i arbetsordningen, att han hade mottagit ett förslag till misstroendeförklaring mot kommissionen från Nigel Farage och ytterligare 76 ledamöter (se bilagan) om skydd mot riskerna för intressekonflikter (B6-0318/2005).

Detta förslag till misstroendeförklaring skulle översändas till kommissionen.

Debatten hade tagits upp på föredragningslistan för sammanträdet den 25.5.2005.

14.   Torka i Spanien (debatt)

Uttalande av kommissionen: Torka i Spanien

Stavros Dimas (ledamot av kommissionen) gjorde ett uttalande.

Talare: Antonio López-Istúriz White för PPE-DE-gruppen, Inés Ayala Sender för PSE-gruppen, Carl Schlyter för Verts/ALE-gruppen, Ilda Figueiredo för GUE/NGL-gruppen, Fausto Correia, Cristina Gutiérrez-Cortines, Stavros Dimas och Inés Ayala Sender.

Resolutionsförslag som lagts fram som avslutning på debatten (artikel 103.2 i arbetsordningen):

| — | María del Pilar Ayuso González, María Esther Herranz García, Cristina Gutiérrez-Cortines och Cristobal Montoro Romero för PPE-DE-gruppen, om torkan i Spanien (B6-0307/2005), |
| --- | --- |

—

María del Pilar Ayuso González, María Esther Herranz García, Cristina Gutiérrez-Cortines och Cristobal Montoro Romero för PPE-DE-gruppen, om torkan i Spanien (B6-0307/2005),

| — | Willy Meyer Pleite, Ilda Figueiredo, Pedro Guerreiro och Adamos Adamou för GUE/NGL-gruppen, om konsekvenserna av torkan i Spanien (B6-0308/2005), |
| --- | --- |

—

Willy Meyer Pleite, Ilda Figueiredo, Pedro Guerreiro och Adamos Adamou för GUE/NGL-gruppen, om konsekvenserna av torkan i Spanien (B6-0308/2005),

| — | Inés Ayala Sender, Rosa Miguélez Ramos, María Isabel Salinas García och María Sornosa Martínez för PSE-gruppen, om torkan i Spanien (B6-0309/2005), |
| --- | --- |

—

Inés Ayala Sender, Rosa Miguélez Ramos, María Isabel Salinas García och María Sornosa Martínez för PSE-gruppen, om torkan i Spanien (B6-0309/2005),

| — | Ignasi Guardans Cambó och Josu Ortuondo Larrea för ALDE-gruppen, om torkan i Spanien (B6-0310/2005). |
| --- | --- |

—

Ignasi Guardans Cambó och Josu Ortuondo Larrea för ALDE-gruppen, om torkan i Spanien (B6-0310/2005).

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 16.4 i protokollet av den 12.5.2005.

15.   Debatt om fall av kränkning av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer (debatt)

(För rubriker och författare till resolutionsförslagen, se punkt 3 i protokollet av den 10.5.2005.)

15.1   Togo

Resolutionsförslag B6-0282/2005, B6-0285/2005, B6-0288/2005, B6-0311/2005, B6-0312/2005 och B6-0314/2005

Alyn Smith och Michael Gahler presenterade resolutionsförslagen.

Talare: Ioannis Varvitsiotis för PPE-DE-gruppen, Marios Matsakis för ALDE-gruppen, Luca Romagnoli, grupplös, och Stavros Dimas (ledamot av kommissionen).4

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 16.1 i protokollet av den 12.5.2005.

15.2   Kränkning av de mänskliga rättigheterna och demokratiprincipen i den ryska Republiken Mari El

Resolutionsförslag B6-0283/2005, B6-0286/2005, B6-0291/2005, B6-0292/2005, B6-0294/2005 och B6-0316/2005

Gyula Hegyi, Esko Seppänen, Sepp Kusstatscher, István Szent-Iványi, Marcin Libicki och Tunne Kelam presenterade resolutionsförslagen.

Talare: György Schöpflin för PPE-DE-gruppen, Marianne Mikko för PSE-gruppen, Urszula Krupa för IND/DEM-gruppen, Ryszard Czarnecki, grupplös, och Stavros Dimas (ledamot av kommissionen).

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 16.2 i protokollet av den 12.5.2005.

15.3   Människorättssituation i Burma/Myanmar

Resolutionsförslag B6-0284/2005, B6-0287/2005, B6-0289/2005, B6-0293/2005, B6-0313/2005 och B6-0315/2005

Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Marios Matsakis och Bernd Posselt presenterade resolutionsförslagen.

Talare: Thomas Mann och Stavros Dimas (ledamot av kommissionen).

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 16.3 i protokollet av den 12.5.2005.

16.   Omröstning

Omröstningsresultaten (ändringsförslag, särskilda omröstningar, delade omröstningar etc.) återfinns i bilaga I till protokollet.

16.1   Togo (omröstning)

Resolutionsförslag B6-0282/2005, B6-0285/2005, B6-0288/2005, B6-0311/2005, B6-0312/2005 och B6-0314/2005

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 9)

RESOLUTIONSFÖRSLAG RC-B6-0282/2005

(ersätter B6-0282/2005, B6-0285/2005, B6-0288/2005, B6-0312/2005 och B6-0314/2005):

inlämnat av följande ledamöter:

| — | Michael Gahler och Bernd Posselt för PPE-DE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Michael Gahler och Bernd Posselt för PPE-DE-gruppen,

| — | Pasqualina Napoletano och Marie-Arlette Carlotti för PSE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano och Marie-Arlette Carlotti för PSE-gruppen,

| — | Marie-Hélène Aubert och Margrete Auken för Verts/ALE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Marie-Hélène Aubert och Margrete Auken för Verts/ALE-gruppen,

| — | Luisa Morgantini för GUE/NGL-gruppen, |
| --- | --- |

—

Luisa Morgantini för GUE/NGL-gruppen,

| — | Roberts Zīle för UEN-gruppen. |
| --- | --- |

—

Roberts Zīle för UEN-gruppen.

Antogs (P6_TA(2005)0184)

(Resolutionsförslag B6-0311/2005 bortföll.)

16.2   Kränkning av de mänskliga rättigheterna och demokratiprincipen i den ryska Republiken Mari El (omröstning)

Resolutionsförslag B6-0283/2005, B6-0286/2005, B6-0291/2005, B6-0292/2005, B6-0294/2005 och B6-0316/2005

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 10)

RESOLUTIONSFÖRSLAG RC-B6-0283/2005

(ersätter B6-0283/2005, B6-0286/2005, B6-0291/2005, B6-0292/2005, B6-0294/2005 och B6-0316/2005):

inlämnat av följande ledamöter:

| — | György Schöpflin, Tunne Kelam och Bernd Posselt för PPE-DE-gruppen, |
| --- | --- |

—

György Schöpflin, Tunne Kelam och Bernd Posselt för PPE-DE-gruppen,

| — | Pasqualina Napoletano, Reino Paasilinna och Csaba Sándor Tabajdi för PSE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano, Reino Paasilinna och Csaba Sándor Tabajdi för PSE-gruppen,

| — | Toomas Savi, István Szent-Iványi, Paavo Väyrynen och Henrik Lax för ALDE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Toomas Savi, István Szent-Iványi, Paavo Väyrynen och Henrik Lax för ALDE-gruppen,

| — | Satu Hassi, Bart Staes och Marie Anne Isler Béguin för Verts/ALE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Satu Hassi, Bart Staes och Marie Anne Isler Béguin för Verts/ALE-gruppen,

| — | Esko Seppänen och Vittorio Agnoletto för GUE/NGL-gruppen, |
| --- | --- |

—

Esko Seppänen och Vittorio Agnoletto för GUE/NGL-gruppen,

| — | Anna Elzbieta Fotyga och Marcin Libicki för UEN-gruppen. |
| --- | --- |

—

Anna Elzbieta Fotyga och Marcin Libicki för UEN-gruppen.

Antogs (P6_TA(2005)0185)

Inlägg om omröstningen:

| — | Tunne Kelam föreslog en muntlig ändring till punkt 3, som godtogs. |
| --- | --- |

—

Tunne Kelam föreslog en muntlig ändring till punkt 3, som godtogs.

16.3   Människorättssituationen i Burma/Myanmar (omröstning)

Resolutionsförslag B6-0284/2005, B6-0287/2005, B6-0289/2005, B6-0293/2005, B6-0313/2005 och B6-0315/2005

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 11)

RESOLUTIONSFÖRSLAG RC-B6-0284/2005

(ersätter B6-0284/2005, B6-0287/2005, B6-0289/2005, B6-0293/2005, B6-0313/2005 och B6-0315/2005):

inlämnat av följande ledamöter:

| — | Bernd Posselt, Charles Tannock och Thomas Mann för PPE-DE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Bernd Posselt, Charles Tannock och Thomas Mann för PPE-DE-gruppen,

| — | Pasqualina Napoletano och Glenys Kinnock för PSE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano och Glenys Kinnock för PSE-gruppen,

| — | Johan Van Hecke för ALDE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Johan Van Hecke för ALDE-gruppen,

| — | Frithjof Schmidt och Hélène Flautre för Verts/ALE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Frithjof Schmidt och Hélène Flautre för Verts/ALE-gruppen,

| — | Vittorio Agnoletto och Jonas Sjöstedt för GUE/NGL-gruppen, |
| --- | --- |

—

Vittorio Agnoletto och Jonas Sjöstedt för GUE/NGL-gruppen,

| — | Gintaras Didžiokas för UEN-gruppen. |
| --- | --- |

—

Gintaras Didžiokas för UEN-gruppen.

Antogs (P6_TA(2005)0186)

16.4   Torka i Spanien (omröstning)

Resolutionsförslag B6-0307/2005, B6-0308/2005, B6-0309/2005 och B6-0310/2005

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 12)

RESOLUTIONSFÖRSLAG RC-B6-0307/2005

(ersätter B6-0307/2005, B6-0308/2005, B6-0309/2005 och B6-0310/2005):

inlämnat av följande ledamöter:

| — | María del Pilar Ayuso González, María Esther Herranz García, Cristina Gutiérrez-Cortines och Cristobal Montoro Romero för PPE-DE-gruppen, |
| --- | --- |

—

María del Pilar Ayuso González, María Esther Herranz García, Cristina Gutiérrez-Cortines och Cristobal Montoro Romero för PPE-DE-gruppen,

| — | Inés Ayala Sender, Rosa Miguélez Ramos, María Isabel Salinas García och María Sornosa Martínez för PSE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Inés Ayala Sender, Rosa Miguélez Ramos, María Isabel Salinas García och María Sornosa Martínez för PSE-gruppen,

| — | Ignasi Guardans Cambó och Josu Ortuondo Larrea för ALDE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Ignasi Guardans Cambó och Josu Ortuondo Larrea för ALDE-gruppen,

| — | Willy Meyer Pleite, Ilda Figueiredo, Pedro Guerreiro och Adamos Adamou för GUE/NGL-gruppen, |
| --- | --- |

—

Willy Meyer Pleite, Ilda Figueiredo, Pedro Guerreiro och Adamos Adamou för GUE/NGL-gruppen,

| — | Liam Aylward för UEN-gruppen. |
| --- | --- |

—

Liam Aylward för UEN-gruppen.

Antogs (P6_TA(2005)0187)

*

- *

Talare: Paul Rübig som begärde att sammanträdet i framtiden skulle avslutas en kvart timme före omröstningen skall börja (talmannen noterade denna begäran och åtog sig att vidarebefordra den till presidiet).

17.   Beslut om vissa dokument

Hänvisningar till utskott:

utskottet FEMM:

| — | Forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) (COM(2005)0119 [01] – C6-0099/2005 – 2005/0043(COD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: ITRE
  (rådgivande utskott: BUDG, ENVI, TRAN, AGRI, FEMM) |
| --- | --- | --- |

—

Forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) (COM(2005)0119 [01] – C6-0099/2005 – 2005/0043(COD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: ITRE

(rådgivande utskott: BUDG, ENVI, TRAN, AGRI, FEMM)

utskottet BUDG:

| — | Samråd om alternativen för att utveckla systemet med Europaskolor (2004/2237(INI))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: CULT
  (rådgivande utskott: BUDG) |
| --- | --- | --- |

—

Samråd om alternativen för att utveckla systemet med Europaskolor (2004/2237(INI))

hänvisat till

ansvarigt utskott: CULT

(rådgivande utskott: BUDG)

Förstärkt samarbete mellan utskott:

utskottet JURI:

| — | Europeisk avtalsrätt och översynen av gemenskapens regelverk: det fortsatta arbetet (2005/2022(INI))
  (rådgivande utskott: LIBE)
  Förstärkt samarbete mellan utskott JURI, IMCO
  (Till följd av talmanskonferensens beslut av den 4.5.2005) |
| --- | --- |

—

Europeisk avtalsrätt och översynen av gemenskapens regelverk: det fortsatta arbetet (2005/2022(INI))

(rådgivande utskott: LIBE)

Förstärkt samarbete mellan utskott JURI, IMCO

(Till följd av talmanskonferensens beslut av den 4.5.2005)

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 98/71/EG om mönsterskydd (COM(2004)0582 – C6-0119/2004 – 2004/0203(COD))
  (rådgivande utskott: ECON)
  Förstärkt samarbete mellan utskott JURI, IMCO
  (Till följd av talmanskonferensens beslut av den 4.5.2005) |
| --- | --- |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 98/71/EG om mönsterskydd (COM(2004)0582 – C6-0119/2004 – 2004/0203(COD))

(rådgivande utskott: ECON)

Förstärkt samarbete mellan utskott JURI, IMCO

(Till följd av talmanskonferensens beslut av den 4.5.2005)

Tillstånd att utarbeta initiativbetänkanden (artikel 45 i arbetsordningen):

utskottet AFET:

| — | Klausulen om mänskliga rättigheter och demokrati i EU-avtal (2005/2057(INI))
  (rådgivande utskott: DEVE, INTA) |
| --- | --- |

—

Klausulen om mänskliga rättigheter och demokrati i EU-avtal (2005/2057(INI))

(rådgivande utskott: DEVE, INTA)

| — | Transatlantiska förbindelser (2005/2056(INI))
  (rådgivande utskott: INTA, LIBE) |
| --- | --- |

—

Transatlantiska förbindelser (2005/2056(INI))

(rådgivande utskott: INTA, LIBE)

| — | Tillbaka till Barcelonaprocessen (2005/2058(INI))
  (rådgivande utskott: INTA) |
| --- | --- |

—

Tillbaka till Barcelonaprocessen (2005/2058(INI))

(rådgivande utskott: INTA)

utskottet DEVE:

| — | Allvarligare och försummade sjukdomar i utvecklingsländer (2005/2047(INI))
  (rådgivande utskott: INTA, BUDG, ENVI, FEMM) |
| --- | --- |

—

Allvarligare och försummade sjukdomar i utvecklingsländer (2005/2047(INI))

(rådgivande utskott: INTA, BUDG, ENVI, FEMM)

utskottet ECON:

| — | Europeiska centralbankens (ECB) årsrapport för 2004 (2005/2048(INI)) |
| --- | --- |

—

Europeiska centralbankens (ECB) årsrapport för 2004 (2005/2048(INI))

utskottet EMPL:

| — | Globaliseringens sociala dimension (2005/2061 (INI))
  (rådgivande utskott: AFET, DEVE, INTA) |
| --- | --- |

—

Globaliseringens sociala dimension (2005/2061 (INI))

(rådgivande utskott: AFET, DEVE, INTA)

utskottet ENVI:

| — | Gemenskapens kvicksilverstrategi (2005/2050(INI))
  (rådgivande utskott: ITRE) |
| --- | --- |

—

Gemenskapens kvicksilverstrategi (2005/2050(INI))

(rådgivande utskott: ITRE)

| — | Seger i kampen mot den globala klimatförändringen (2005/2049(INI))
  (rådgivande utskott: DEVE, ITRE) |
| --- | --- |

—

Seger i kampen mot den globala klimatförändringen (2005/2049(INI))

(rådgivande utskott: DEVE, ITRE)

| — | Miljöaspekter på hållbar utveckling (2005/2051 (INI))
  (rådgivande utskott: ECON, EMPL, ITRE) |
| --- | --- |

—

Miljöaspekter på hållbar utveckling (2005/2051 (INI))

(rådgivande utskott: ECON, EMPL, ITRE)

utskottet ITRE:

| — | EU:s lagstiftning och marknader på området för elektronisk kommunikation 2004 (2005/2052(INI))
  (rådgivande utskott: ECON, IMCO, JURI) |
| --- | --- |

—

EU:s lagstiftning och marknader på området för elektronisk kommunikation 2004 (2005/2052(INI))

(rådgivande utskott: ECON, IMCO, JURI)

utskottet AGRI:

| — | Risk- och krishantering inom jordbruket (2005/2053(INI)) |
| --- | --- |

—

Risk- och krishantering inom jordbruket (2005/2053(INI))

| — | Genomförandet av EU:s skogsbruksstrategi (2005/2054(INI))
  (rådgivande utskott: ENVI) |
| --- | --- |

—

Genomförandet av EU:s skogsbruksstrategi (2005/2054(INI))

(rådgivande utskott: ENVI)

utskottet JURI:

| — | Europeisk avtalsrätt och översynen av gemenskapens regelverk: det fortsatta arbetet (2005/2022(INI))
  (rådgivande utskott: LIBE)
  Förstärkt samarbete mellan utskott JURI, IMCO |
| --- | --- |

—

Europeisk avtalsrätt och översynen av gemenskapens regelverk: det fortsatta arbetet (2005/2022(INI))

(rådgivande utskott: LIBE)

Förstärkt samarbete mellan utskott JURI, IMCO

utskottet LIBE:

| — | Unionsmedborgarskap – 4:e rapporten (2005/2060(INI))
  (rådgivande utskott: CULT, AFCO, PETI) |
| --- | --- |

—

Unionsmedborgarskap – 4:e rapporten (2005/2060(INI))

(rådgivande utskott: CULT, AFCO, PETI)

| — | En gemenskapsmetod för hantering av ekonomisk immigration (2005/2059(INI))
  (rådgivande utskott: AFET, DEVE, INTA, EMPL, CULT, FEMM) |
| --- | --- |

—

En gemenskapsmetod för hantering av ekonomisk immigration (2005/2059(INI))

(rådgivande utskott: AFET, DEVE, INTA, EMPL, CULT, FEMM)

18.   Skriftliga förklaringar införda i registret (artikel 116 i arbetsordningen)

Talmannen informerade, i enlighet med artikel 116.3 i arbetsordningen, parlamentet om antalet ledamöter som undertecknat följande skriftliga förklaringar:

| Dokument nr | Auteur | Underskrifter |
| --- | --- | --- |
| 5/2005 | Caroline Lucas, Claude Moraes, Sarah Ludford, Philip Bushill-Matthews och Alain Lipietz | 70 |
| 6/2005 | Cristiana Muscardini | 141 |
| 7/2005 | Marie Anne Isler Béguin och Milan Horáček | 30 |
| 8/2005 | Marie Anne Isler Béguin | 33 |
| 9/2005 | Robert Evans och Neena Gill | 18 |
| 10/2005 | Andreas Mölzer | 11 |
| 11/2005 | Glyn Ford | 30 |
| 12/2005 | Maciej Marian Giertych, Johannes Blokland, Kathy Sinnott och Patrick Louis | 29 |
| 13/2005 | Diana Wallis, John Bowis, Charles Tannock, Catherine Stihler och Jean Lambert | 91 |
| 14/2005 | Patrick Gaubert, Timothy Kirkhope och Luis Herrero-Tejedor | 21 |
| 15/2005 | Marielle De Sarnez och Bernard Lehideux | 54 |
| 16/2005 | Daniel Marc Cohn-Bendit, Andrew Duff, Alain Lamassoure och Hannes Swoboda | 41 |
| 17/2005 | Maciej Marian Giertych och Sylwester Chruszcz | 19 |
| 18/2005 | Michael Cramer, Bronisław Geremek, Bogusław Liberadzki, Erik Meijer och Paul Rübig | 50 |
| 19/2005 | Frank Vanhecke, Philip Claeys och Koenraad Dillen | 14 |
| 20/2005 | Neil Parish, Paulo Casaca, Marios Matsakis, Caroline Lucas och Miguel Portas | 161 |
| 21/2005 | Albert Jan Maat, Camiel Eurlings, Niels Busk, Edith Mastenbroek och Struan Stevenson | 77 |
| 22/2005 | Roselyne Bachelot-Narquin, Pierre Schapira och Patrick Gaubert | 21 |
| 23/2005 | Robert Evans, Richard Falbr, Helmut Kuhne, Thomas Mann och Klaus-Heiner Lehne | 9 |
| 24/2005 | Wojciech Roszkowski | 37 |
| 25/2005 | Maciej Marian Giertych | 3 |
| 26/2005 | Andreas Mölzer | 3 |
| 27/2005 | Frank Vanhecke, Philip Claeys och Koenraad Dillen | 3 |

Dokument nr

Auteur

Underskrifter

5/2005

Caroline Lucas, Claude Moraes, Sarah Ludford, Philip Bushill-Matthews och Alain Lipietz

70

6/2005

Cristiana Muscardini

141

7/2005

Marie Anne Isler Béguin och Milan Horáček

30

8/2005

Marie Anne Isler Béguin

33

9/2005

Robert Evans och Neena Gill

18

10/2005

Andreas Mölzer

11

11/2005

Glyn Ford

30

12/2005

Maciej Marian Giertych, Johannes Blokland, Kathy Sinnott och Patrick Louis

29

13/2005

Diana Wallis, John Bowis, Charles Tannock, Catherine Stihler och Jean Lambert

91

14/2005

Patrick Gaubert, Timothy Kirkhope och Luis Herrero-Tejedor

21

15/2005

Marielle De Sarnez och Bernard Lehideux

54

16/2005

Daniel Marc Cohn-Bendit, Andrew Duff, Alain Lamassoure och Hannes Swoboda

41

17/2005

Maciej Marian Giertych och Sylwester Chruszcz

19

18/2005

Michael Cramer, Bronisław Geremek, Bogusław Liberadzki, Erik Meijer och Paul Rübig

50

19/2005

Frank Vanhecke, Philip Claeys och Koenraad Dillen

14

20/2005

Neil Parish, Paulo Casaca, Marios Matsakis, Caroline Lucas och Miguel Portas

161

21/2005

Albert Jan Maat, Camiel Eurlings, Niels Busk, Edith Mastenbroek och Struan Stevenson

77

22/2005

Roselyne Bachelot-Narquin, Pierre Schapira och Patrick Gaubert

21

23/2005

Robert Evans, Richard Falbr, Helmut Kuhne, Thomas Mann och Klaus-Heiner Lehne

9

24/2005

Wojciech Roszkowski

37

25/2005

Maciej Marian Giertych

3

26/2005

Andreas Mölzer

3

27/2005

Frank Vanhecke, Philip Claeys och Koenraad Dillen

3

19.   Översändande av texter som antagits under sammanträdesperioden

Enligt artikel 172.2 i arbetsordningen skall protokollet från sammanträdet föreläggas kammaren för justering i början av nästföljande sammanträde.

Efter parlamentets godkännande skall de antagna texterna omedelbart översändas till behöriga instanser.

20.   Datum för nästa sammanträdesperiod

Nästa sammanträdesperiod skulle äga rum den 25.5.2005–26.5.2005.

21.   Avbrytande av sessionen

Talmannen förklarade Europaparlamentets session avbruten.

Sammanträdet avslutades kl. 16.55.

Julian Priestley

Generalsekreterare

Josep Borrell Fontelles

Talman

---

NÄRVAROLISTA

Följande skrev under:

Adamou, Adwent, Agnoletto, Albertini, Allister, Alvaro, Andersson, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Angelilli, Antoniozzi, Arif, Arnaoutakis, Ashworth, Atkins, Attard-Montalto, Attwooll, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso González, Baco, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batten, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley Becsey, Beer, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Bennahmias, Beňová, Berend, Berès, van den Berg, Berlato, Berlinguer, Berman, Bielan, Birutis, Blokland, Bobošíková, Böge, Bösch, Bonde, Bono, Borghezio, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bozkurt, Bradbourn, Mihael Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brunetta, Budreikaitė, van Buitenen, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Carlotti, Carlshamre, Carnero González, Carollo, Casa, Casaca, Caspary Castex, del Castillo Vera, Catania, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Chatzimarkakis, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbey Correia, Cottigny Coveney Cramer, Crowley Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, D'Alema, Daul, de Brún, Degutis, Dehaene, De Keyser, Del Turco, Demetriou, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dionisi, Di Pietro, Dobolyi, Dombrovskis, Doorn, Douay Dover, Duchoň, Dührkop Dührkop, Duff, Duka-Zólyomi, Duquesne, Ebner, Ek, El Khadraoui, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Jillian Evans, Jonathan Evans, Robert Evans, Fajmon, Falbr, Farage, Fatuzzo, Fava, Fazakas, Ferber, Fernandes, Anne Ferreira, Figueiredo, Fjellner, Flasarová, Flautre, Florenz, Foglietta, Fontaine, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Freitas, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, García Pérez, Gauzès, Gebhardt, Gentvilas, Geringer de Oedenberg, Gibault, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Gollnisch, Gomolka, Goudin, Genowefa Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, de Grandes Pascual, Grech, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Grosch, Grossetête, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Guidoni, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hammerstein Mintz, Hamon, Handzlik, Hannan, Harbour, Harms, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Hennis-Plasschaert, Herczog, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Hortefeux, Howitt, Hudghton, Hughes, Huhne, Hutchinson, Ibrisagic, Ilves, in 't Veld, Isler Béguin, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jöns, Jørgensen, Jonckheer, Juknevičienė, Jelko Kacin, Kaczmarek, Kallenbach, Kamiński, Karas, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Kauppi, Tunne Kelam, Kindermann, Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Klinz, Knapman, Koch, Kohlíček, Konrad, Kósáné Kovács, Koterec, Kozlík, Krahmer, Krarup, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lambert, Lambrinidis, Landsbergis, Lang, Langendries, Laperrouze, Laschet, Lauk, Lax, Lechner, Le Foll, Lehideux, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Jean-Marie Le Pen, Marine Le Pen, Fernand Le Rachinel, Letta, Janusz Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Lienemann, Liese, López-Istúriz White, Louis, Lucas, Ludford, Lulling, Lundgren, Maaten, McAvan, McDonald, McGuinness, Madeira, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Markov, Marques, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Masip Hidalgo, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Matsis, Matsouka, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Méndez de Vigo, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikko, Millán Mon, Mitchell, Mohácsi, Montoro Romero, Moraes, Moreno Sánchez, Morillon, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscardini, Muscat, Musotto, Mussolini, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Navarro, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Őry Oviir, Paasilinna, Pack, Pafilis, Borut Pahor, Paleckis, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Panzeri, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patrie, Pęk, Alojz Peterle, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Pirilli, Piskorski, Pistelli, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Poettering, Polfer, Pomés Ruiz, Portas, Posselt, Prets, Prodi, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Ransdorf, Rapkay Rasmussen, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rocard, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Saïfi, Sakalas, Salinas García, Salvini, Samaras, Samuelsen, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Saryusz-Wolski, Savi, Sbarbati, Schapira, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Schmidt, Ingo Schmitt, Pál Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schulz, Schuth, Schwab, Seeber, Seeberg, Segelström, Seppänen, Siekierski, Sifunakis, Silva Peneda, Sinnott, Škottová, Smith, Sommer, Sonik, Sornosa Martínez, Spautz, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Stenzel, Sterckx, Stevenson, Stihler, Stockmann, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy Sudre, Surján, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tannock, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Titford, Titley Toia, Tomczak, Toussas, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Valenciano Martínez-Orozco, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vaugrenard, Ventre, Verges, Vergnaud, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Villiers, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Voggenhuber, Wagenknecht, Wallis, Walter, Watson, Henri Weber, Manfred Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Whitehead, Whittaker, Wieland, Wiersma, Wierzejski, Wise, von Wogau, Wohlin, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Wurtz, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zaleski, Zani, Zappalà, Ždanoka, Železný, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka

---

BILAGA I

OMRÖSTNINGSRESULTAT

Förkortningar och symboler

| + | antogs |
| --- | --- |
| — | förkastades |
| ↓ | bortföll |
| T | drogs tillbaka |
| ONU (..., ..., ...) | omröstning med namnupprop (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster) |
| EO (..., ..., ...) | elektronisk omröstning (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster) |
| delad | delad omröstning |
| särsk. | särskild omröstning |
| ÄF | ändringsförslag |
| komp. | kompromissändringsförslag |
| m.d. | motsvarande del |
| S | ändringsförslag om strykning |
| = | identiska ändringsförslag |
| res. | resolutionsförslag |
| gem. res. | gemensamt resolutionsförslag |
| sluten | sluten omröstning |

+

antogs

—

förkastades

↓

bortföll

T

drogs tillbaka

ONU (..., ..., ...)

omröstning med namnupprop (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster)

EO (..., ..., ...)

elektronisk omröstning (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster)

delad

delad omröstning

särsk.

särskild omröstning

ÄF

ändringsförslag

komp.

kompromissändringsförslag

m.d.

motsvarande del

S

ändringsförslag om strykning

=

identiska ändringsförslag

res.

resolutionsförslag

gem. res.

gemensamt resolutionsförslag

sluten

sluten omröstning

1.   Andra partsmötet om Århuskonventionen

Resolutionsförslag B6-0277/2005

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Förslag till resolution (B6-0277/2005) miljöutskottet |
| punkt 4, strecksats 1 | 1 | Verts/ALE och SCHEELE | ONU | — | 234, 276, 18 |
| punkt 4, efter strecksats 3 | 2 | Verts/ALE och GUE/NGL | | — | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

Förslag till resolution (B6-0277/2005) miljöutskottet

punkt 4, strecksats 1

1

Verts/ALE och SCHEELE

ONU

—

234, 276, 18

punkt 4, efter strecksats 3

2

Verts/ALE och GUE/NGL

—

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

Begäran om omröstning med namnupprop

Verts/ALE: äf 1

2.   Klimatförändringskonferensen

Resolutionsförslag B6-0278/2005

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Förslag till resolution (B6-0278/2005) Miljöutskottet |
| punkt 11 | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1/ONU | + | 529, 11, 14 |
| 2/ONU | — | 244, 282, 14 |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

Förslag till resolution (B6-0278/2005) Miljöutskottet

punkt 11

punkt

originaltexten

delad

1/ONU

+

529, 11, 14

2/ONU

—

244, 282, 14

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

Begäran om delad omröstning

PPE-DE

punkt 11

Första delen: hela punkten utom orden ”d.v.s. genom WTO-förenliga handelssanktioner”

Andra delen: dessa ord

Begäran om omröstning med namnupprop

Verts/ALE: punkt 11

3.   Situationen i Sudan

Resolutionsförslag: B6-0300/2005, B6-0301/2005, B6-0302/2005, B6-0303/2005, B6-0304/2005, B6-0305/2005

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gemensamt resolutionsförslag (RC-B6-0300/2005) (PPE-DE, PSE, Verts/ALE, ALDE och GUE/NGL) |
| efter punkt 8 | 1 | Verts/ALE | | — | |
| efter punkt 9 | 2 | UEN | | + | |
| efter punkt 11 | 3 | UEN | | + | |
| 4 | ALDE | | — | |
| efter punkt 19 | 5 | GUE/NGL | | + | |
| punkt 20 | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| punkt 23 | 6 | GUE/NGL | | — | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |
| resolutionsförslag från de politiska grupperna |
| B6-0300/2005 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0301/2005 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0302/2005 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0303/2005 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0304/2005 | | UEN | | ↓ | |
| B6-0305/2005 | | ALDE | | ↓ | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

Gemensamt resolutionsförslag (RC-B6-0300/2005) (PPE-DE, PSE, Verts/ALE, ALDE och GUE/NGL)

efter punkt 8

1

Verts/ALE

—

efter punkt 9

2

UEN

+

efter punkt 11

3

UEN

+

4

ALDE

—

efter punkt 19

5

GUE/NGL

+

punkt 20

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

+

punkt 23

6

GUE/NGL

—

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

resolutionsförslag från de politiska grupperna

B6-0300/2005

PSE

↓

B6-0301/2005

Verts/ALE

↓

B6-0302/2005

GUE/NGL

↓

B6-0303/2005

PPE-DE

↓

B6-0304/2005

UEN

↓

B6-0305/2005

ALDE

↓

Begäran om delad omröstning

ALDE, GUE/NGL

punkt 20

Första delen:”Europaparlamentet uppmanar ... humanitära organisationer”

Andra delen:”Europaparlamentet betonar ... brottsmålsdomstolens undersökningar”

4.   Situationen i Kirgizistan och Centralasien

Resolutionsförslag: B6-0295/2005, B6-0296/2005, B6-0297/2005, B6-0298/2005, B6-0299/2005, B6-0306/2005

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gemensamt resolutionsförslag (RC-B6-0295/2005) (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL och UEN) |
| punkt 6 | 2 | PPE-DE | | + | |
| skäl D | 1 | PPE-DE | | + | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |
| resolutionsförslag från de politiska grupperna |
| B6-0295/2005 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0296/2005 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0297/2005 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0298/2005 | | UEN | | ↓ | |
| B6-0299/2005 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0306/2005 | | PPE-DE | | ↓ | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

Gemensamt resolutionsförslag (RC-B6-0295/2005) (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL och UEN)

punkt 6

2

PPE-DE

+

skäl D

1

PPE-DE

+

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

resolutionsförslag från de politiska grupperna

B6-0295/2005

GUE/NGL

↓

B6-0296/2005

Verts/ALE

↓

B6-0297/2005

ALDE

↓

B6-0298/2005

UEN

↓

B6-0299/2005

PSE

↓

B6-0306/2005

PPE-DE

↓

5.   Europas framtid sextio år efter andra världskriget

Resolutionsförslag B6-0290/2005

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Resolutionsförslag från de 6 politiska grupperna (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, IND/DEM och UE) (B6-0290/2005/rev) |
| punkt 1 | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2/ONU | + | 433, 48, 35 |
| punkt 5 | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2/ONU | + | 437, 73, 11 |
| punkt 6 | 6 | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2/ONU | + | 466, 40, 18 |
| punkt 7 | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1/ONU | + | 429, 61, 15 |
| 2/ONU | + | 349, 147, 14 |
| punkt 8 | punkt | originaltexten | ONU | + | 438, 75, 14 |
| skäl A | punkt | originaltexten | Delad | | |
| 1 | + | |
| 2/ONU | + | 463, 29, 27 |
| skäl D | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2/ONU | + | 460, 47, 14 |
| Skäl G | punkt | originaltexten | Delad | | |
| 1 | + | |
| 2/ONU | + | 452, 44, 15 |
| skäl J | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2/ONU | + | 438, 70, 14 |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | ONU | + | 463, 49, 33 |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

Resolutionsförslag från de 6 politiska grupperna (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, IND/DEM och UE) (B6-0290/2005/rev)

punkt 1

punkt

originaltexten

delad

1

+

2/ONU

+

433, 48, 35

punkt 5

punkt

originaltexten

delad

1

+

2/ONU

+

437, 73, 11

punkt 6

6

originaltexten

delad

1

+

2/ONU

+

466, 40, 18

punkt 7

punkt

originaltexten

delad

1/ONU

+

429, 61, 15

2/ONU

+

349, 147, 14

punkt 8

punkt

originaltexten

ONU

+

438, 75, 14

skäl A

punkt

originaltexten

Delad

1

+

2/ONU

+

463, 29, 27

skäl D

punkt

originaltexten

delad

1

+

2/ONU

+

460, 47, 14

Skäl G

punkt

originaltexten

Delad

1

+

2/ONU

+

452, 44, 15

skäl J

punkt

originaltexten

delad

1

+

2/ONU

+

438, 70, 14

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

ONU

+

463, 49, 33

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE: punkt 7 och slutomröstning

UEN: slutomröstning

IND/DEM: punkterna 7 och 8, skäl A andra delen, skäl D andra delen, skäl G andra delen, skäl J andradelen, punkt 1 andra delen, punkt 5 andra delen, punkt 6 andra delen

Begäran om särskild omröstning

PPE-DE: punkt 8 och skäl J

Begäran om delad omröstning

ALDE

punkt 7

Första delen:”Europaparlamentet understryker ... den europeiska kontinenten”

Andra delen:”såväl i de ... och Grekland”

IND/DEM

skäl A

Första delen: hela texten utom ordet ”efter” [ersätt då ”efter” med”,”]

Andra delen: detta ord

skäl D

Första delen: hela texten utom ordet ”europeisk”

Andra delen: detta ord

skäl G

Första delen: hela texten utom orden ”under Stalin”

Andra delen: dessa ord

skäl J

Första delen: hela texten utom orden ”europeiska integrationsprocessens och den”

Andra delen: dessa ord

punkt 1

Första delen:”Europaparlamentet understryker hur ... och hågkomst.”

Andra delen:”Parlamentet betonar ... i det förflutna.”

punkt 5

Första delen: hela texten utom ”eftersom detta är ... och medborgare,” och ”europeiskt”

Andra delen: dessa båda uttryck

punkt 6

Första delen:”Europaparlamentet välkomnar ... kommunistiska diktaturer.”

Andra delen:”Parlamentet välkomnar ... kommer att göra det.”

6.   Budget 2006: Europaparlamentets budgetberäkning

Betänkande: DOMBROVSKIS (A6-0106/2005)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| punkt 16 | 3 | PPE-DE | EO | + | 274, 235, 34 |
| punkt 19 | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2/ONU | + | 487, 18, 46 |
| punkt 21 | 4 | PPE-DE | | + | |
| punkt 22 | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 23 | 5 | PPE-DE | | — | |
| punkt | originaltexten | särsk. | — | |
| punkt 28 | 1 | Verts/ALE | ONU | + | 279, 226, 7 |
| punkt | originaltexten | | ↓ | |
| punkt 29 | 2 | Verts/ALE | EO | + | 296, 249, 7 |
| punkt | originaltexten | delad | ↓ | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

punkt 16

3

PPE-DE

EO

+

274, 235, 34

punkt 19

punkt

originaltexten

delad

1

+

2/ONU

+

487, 18, 46

punkt 21

4

PPE-DE

+

punkt 22

punkt

originaltexten

särsk.

+

punkt 23

5

PPE-DE

—

punkt

originaltexten

särsk.

—

punkt 28

1

Verts/ALE

ONU

+

279, 226, 7

punkt

originaltexten

↓

punkt 29

2

Verts/ALE

EO

+

296, 249, 7

punkt

originaltexten

delad

↓

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

Begäran om särskild omröstning

PPE-DE: punkt 22

PSE, Verts/ALE, ALDE: punkt 23

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE: äf 1

IND/DEM: punkt 19 andra delen

Begäran om delad omröstning

IND/DEM:

punkt 19

Första delen:”Europaparlamentet konstaterar ... det är olyckligt”

Andra delen:”Parlamentet noterar ... och 1 C*1 till C*2.”

7.   Utvärderingen av Doharundan efter WTO-överenskommelsen den 1 augusti 2004

Betänkande: MORENO SÁNCHEZ (A6-0095/2005)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| punkt 1 | 10 | GUE/NGL | ONU | — | 83, 454, 13 |
| punkt 2 | 11 | GUE/NGL | ONU | — | 82, 452, 15 |
| efter punkt 2 | 12 | GUE/NGL | | — | |
| punkt 5 | 7 | PSE | | + | |
| punkt 14 | 13 | GUE/NGL | ONU | — | 98, 449, 7 |
| punkt 15 | 14 | GUE/NGL | ONU | — | 87, 455, 7 |
| efter punkt 17 | 5 | Verts/ALE | ONU | — | 64, 461, 21 |
| efter punkt 18 | 3 | Verts/ALE | ONU | — | 87, 455, 10 |
| punkt 21 | 15 | GUE/NGL | | — | |
| punkt 22 | 16 | GUE/NGL | ONU | — | 74, 469, 6 |
| 6/rev 2 | PSE | | T | |
| 9 | KADER ARIF m.fl. | ONU | — | 237, 283, 16 |
| 2 | PPE-DE | ONU | — | 241, 298, 15 |
| punkt 24 | 17 | GUE/NGL | ONU | — | 85, 459, 6 |
| punkt 30 | 18 | GUE/NGL | ONU | — | 70, 450, 28 |
| efter punkt 31 | 4 | Verts/ALE | ONU | — | 84, 460, 5 |
| punkt 32 | 8 | PSE | | + | |
| skäl I | 1 | PPE-DE | | + | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | ONU | + | 437, 94, 12 |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

punkt 1

10

GUE/NGL

ONU

—

83, 454, 13

punkt 2

11

GUE/NGL

ONU

—

82, 452, 15

efter punkt 2

12

GUE/NGL

—

punkt 5

7

PSE

+

punkt 14

13

GUE/NGL

ONU

—

98, 449, 7

punkt 15

14

GUE/NGL

ONU

—

87, 455, 7

efter punkt 17

5

Verts/ALE

ONU

—

64, 461, 21

efter punkt 18

3

Verts/ALE

ONU

—

87, 455, 10

punkt 21

15

GUE/NGL

—

punkt 22

16

GUE/NGL

ONU

—

74, 469, 6

6/rev 2

PSE

T

9

KADER ARIF m.fl.

ONU

—

237, 283, 16

2

PPE-DE

ONU

—

241, 298, 15

punkt 24

17

GUE/NGL

ONU

—

85, 459, 6

punkt 30

18

GUE/NGL

ONU

—

70, 450, 28

efter punkt 31

4

Verts/ALE

ONU

—

84, 460, 5

punkt 32

8

PSE

+

skäl I

1

PPE-DE

+

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

ONU

+

437, 94, 12

Begäran om omröstning med namnupprop

Verts/ALE: äf 2, 3, 4, 5, 6, och 9

PPE-DE: slutomröstning

GUE/NGL: äf 10, 11, 13, 14, 16, 2, 9, 17, 18 och slutomröstning

Kader Arif m.fl: äf 9

8.   Europeiska unionens informations- och kommunikationsstrategi

Betänkande: HERRERO-TEJEDOR (A6-0111/2005)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| punkt 1 | 7 | IND/DEM | | — | |
| punkt 2 | 8 | IND/DEM | | — | |
| efter punkt 2 | 3 | ALDE | | + | |
| punkt 3 | 9 | IND/DEM | | — | |
| punkt 4 | 10 | IND/DEM | ONU | — | 83, 441, 12 |
| punkt 5 | 11S | IND/DEM | ONU | — | 52, 451, 32 |
| punkt 6 | 12 | IND/DEM | ONU | — | 43, 473, 15 |
| punkt 9 | 1S=
  13S= | Verts/ALE
  IND/DEM | ONU | — | 113, 388, 27 |
| punkt 10 | 14 | IND/DEM | | — | |
| punkt 11 | 31 | PPE-DE | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| punkt | originaltexten | | ↓ | |
| punkt 20 | 15S | IND/DEM | ONU | — | 111, 354, 40 |
| punkt 21 | 16 | IND/DEM | | — | |
| punkt 22 | 32S | PPE-DE | | T | |
| punkt 23 | 17 | IND/DEM | | — | |
| punkt 26 | 18S | IND/DEM | | — | |
| 33 | PPE-DE | | + | |
| punkt 31 | 19 | IND/DEM | ONU | — | 84, 430, 13 |
| punkt 32 | 20 | IND/DEM | | — | |
| punkt 34 | 21 | IND/DEM | | — | |
| punkt 36 | punkt | originaltexten | ONU | + | 477, 39, 14 |
| punkt 37 | 22S=
  34S= | IND/DEM
  PPE-DE | ONU | + | 503, 19, 3 |
| punkt 38 | 29 | PPE-DE | | + | |
| punkt 39 | 23 | IND/DEM | | — | |
| punkt 40 | 24 | IND/DEM | | — | |
| punkt 41 | 25S | IND/DEM | | — | |
| punkt 42 | 26 | IND/DEM | | — | |
| efter punkt 44 | 30 | PPE-DE | | + | |
| punkt 45 | 27S | IND/DEM | | — | |
| punkt 47 | 28 | IND/DEM | | — | |
| 2 | Verts/ALE | | — | |
| skäl B | 4 | IND/DEM | ONU | — | 95, 384, 37 |
| skäl C | 5 | IND/DEM | | — | |
| skäl E | 6 | IND/DEM | | — | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | ONU | + | 398, 54, 55 |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

punkt 1

7

IND/DEM

—

punkt 2

8

IND/DEM

—

efter punkt 2

3

ALDE

+

punkt 3

9

IND/DEM

—

punkt 4

10

IND/DEM

ONU

—

83, 441, 12

punkt 5

11S

IND/DEM

ONU

—

52, 451, 32

punkt 6

12

IND/DEM

ONU

—

43, 473, 15

punkt 9

1S=

13S=

Verts/ALE

IND/DEM

ONU

—

113, 388, 27

punkt 10

14

IND/DEM

—

punkt 11

31

PPE-DE

delad

1

+

2

+

punkt

originaltexten

↓

punkt 20

15S

IND/DEM

ONU

—

111, 354, 40

punkt 21

16

IND/DEM

—

punkt 22

32S

PPE-DE

T

punkt 23

17

IND/DEM

—

punkt 26

18S

IND/DEM

—

33

PPE-DE

+

punkt 31

19

IND/DEM

ONU

—

84, 430, 13

punkt 32

20

IND/DEM

—

punkt 34

21

IND/DEM

—

punkt 36

punkt

originaltexten

ONU

+

477, 39, 14

punkt 37

22S=

34S=

IND/DEM

PPE-DE

ONU

+

503, 19, 3

punkt 38

29

PPE-DE

+

punkt 39

23

IND/DEM

—

punkt 40

24

IND/DEM

—

punkt 41

25S

IND/DEM

—

punkt 42

26

IND/DEM

—

efter punkt 44

30

PPE-DE

+

punkt 45

27S

IND/DEM

—

punkt 47

28

IND/DEM

—

2

Verts/ALE

—

skäl B

4

IND/DEM

ONU

—

95, 384, 37

skäl C

5

IND/DEM

—

skäl E

6

IND/DEM

—

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

ONU

+

398, 54, 55

Begäran om delad omröstning

PSE

äf 31

Första delen: hela texten utom orden ”såsom Media, Kultur, Ungdom och Utbildning”

Andra delen: dessa ord

Begäran om omröstning med namnupprop

Verts/ALE: äf 1, 4 och 11

IND/DEM: äf 10, 12, 13, 15, 19, 22, punkt 36 och slutomröstning

9.   Togo

Resolutionsförslag: B6-0282/2005, B6-0285/2005, B6-0288/2005, B6-0311/2005, B6-0312/2005, B6-0314/2005

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0282/2005 (PPE-DE, PSE, Verts/ALE, GUE/NGL och UEN) |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | ONU | + | 56, 3, 4 |
| resolutionsförslag från de politiska grupperna |
| B6-0282/2005 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0285/2005 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0288/2005 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0311/2005 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0312/2005 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0314/2005 | | UEN | | ↓ | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0282/2005 (PPE-DE, PSE, Verts/ALE, GUE/NGL och UEN)

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

ONU

+

56, 3, 4

resolutionsförslag från de politiska grupperna

B6-0282/2005

PSE

↓

B6-0285/2005

Verts/ALE

↓

B6-0288/2005

GUE/NGL

↓

B6-0311/2005

ALDE

↓

B6-0312/2005

PPE-DE

↓

B6-0314/2005

UEN

↓

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE: slutomröstning

10.   Kränkning av de mänskliga rättigheterna och demokratiprincipen i den ryska Republiken Mari El

Resolutionsförslag: B6-0283/2005, B6-0286/2005, B6-0291/2005, B6-0292/2005, B6-0294/2005, B6-0316/2005

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0283/2005 (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL och UEN) |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | punkt 3, muntlig ändring |
| resolutionsförslag från de politiska grupperna |
| B6-0283/2005 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0286/2005 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0291/2005 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0292/2005 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0294/2005 | | UEN | | ↓ | |
| B6-0316/2005 | | PPE-DE | | ↓ | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0283/2005 (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL och UEN)

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

punkt 3, muntlig ändring

resolutionsförslag från de politiska grupperna

B6-0283/2005

PSE

↓

B6-0286/2005

GUE/NGL

↓

B6-0291/2005

Verts/ALE

↓

B6-0292/2005

ALDE

↓

B6-0294/2005

UEN

↓

B6-0316/2005

PPE-DE

↓

Kelam lade fram ett muntligt ändringsförslag till punkt 3: ”4 februari 2005” ersätts med ”19 december 2004”

11.   Människorättssituationen i Burma/Myanmar

Resolutionsförslag: B6-0284/2005, B6-0287/2005, B6-0289/2005, B6-0293/2005, B6-0313/2005, B6-0315/2005

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0284/2005 (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL och UEN) |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | ONU | + | 65, 0, 3 |
| resolutionsförslag från de politiska grupperna |
| B6-0284/2005 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0287/2005 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0289/2005 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0293/2005 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0313/2005 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0315/2005 | | UEN | | ↓ | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0284/2005 (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL och UEN)

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

ONU

+

65, 0, 3

resolutionsförslag från de politiska grupperna

B6-0284/2005

PSE

↓

B6-0287/2005

GUE/NGL

↓

B6-0289/2005

Verts/ALE

↓

B6-0293/2005

ALDE

↓

B6-0313/2005

PPE-DE

↓

B6-0315/2005

UEN

↓

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE

12.   Torka i Spanien

Resolutionsförslag: B6-0307/2005, B6-0308/2005, B6-0309/2005, B6-0310/2005

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0307/2005 (PPE-DE, PSE, ALDE, GUE/NGL och UEN) |
| före punkt 1 | 1 | GUE/NGL | | — | |
| punkt 2 | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 4 | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 6 | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| före punkt 11 | 2 | Verts/ALE | ONU | — | 17, 48, 3 |
| före punkt 18 | 3 | ALDE | ONU | — | 12, 55, 1 |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |
| resolutionsförslag från de politiska grupperna |
| B6-0307/2005 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0308/2005 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0309/2005 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0310/2005 | | ALDE | | ↓ | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0307/2005 (PPE-DE, PSE, ALDE, GUE/NGL och UEN)

före punkt 1

1

GUE/NGL

—

punkt 2

punkt

originaltexten

särsk.

+

punkt 4

punkt

originaltexten

särsk.

+

punkt 6

punkt

originaltexten

särsk.

+

före punkt 11

2

Verts/ALE

ONU

—

17, 48, 3

före punkt 18

3

ALDE

ONU

—

12, 55, 1

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

resolutionsförslag från de politiska grupperna

B6-0307/2005

PPE-DE

↓

B6-0308/2005

GUE/NGL

↓

B6-0309/2005

PSE

↓

B6-0310/2005

ALDE

↓

Begäran om omröstning med namnupprop

Verts/ALE äf 2

ALDE: äf 3

Begäran om särskild omröstning

ALDE: punkterna 2, 4 och 6

---

BILAGA II

RESULTAT AV OMRÖSTNINGARNA MED NAMNUPPROP

1.   B6-0277/2005 – Århuskonventionen

Ja-röster: 50

ALDE: Guardans Cambó, Onyszkiewicz, Riis-Jørgensen

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Remek, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Goudin, Lundgren, Sinnott, Wohlin

NI: Martin Hans-Peter, Masiel, Mussolini, Resetarits

PPE-DE: Higgins, Kratsa-Tsagaropoulou, Panayotopoulos-Cassiotou, Seeberg, Škottová

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto

Nej-röster: 126

PPE-DE: Hoppenstedt, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry Pack, Pálfi, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Paleckis

UEN: Aylward, Camre, Janowski, Krasts, Ó Neachtain, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Nedlagda röster: 18

IND/DEM: Borghezio, Louis, Speroni

NI: Allister, Baco, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Martinez, Romagnoli

PPE-DE: Ventre

PSE: Lehtinen

Verts/ALE: van Buitenen

2.   B6-0278/2005 – Klimatförändringar

Ja-röster: 529

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lax, Lehideux, Letta, Maaten, Manders, Matsakis, Mulder, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Ransdorf, Remek, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Giertych, Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Mussolini, Resetarits, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bauer, Beazley Becsey Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Pál, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Stevenson, Strejček, Sturdy Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey Correia, Cottigny DAlema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay El Khadraoui, Estrela, Ettl, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Beer, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 11

IND/DEM: Batten, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Mote

PPE-DE: Ibrisagic, Seeberg

Nedlagda röster: 14

IND/DEM: Goudin, Lundgren, Wohlin

NI: Allister, Baco, Claeys, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Martinez

PPE-DE: Pieper

Verts/ALE: van Buitenen

3.   B6-0278/2005 – Klimatförändringar

Ja-röster: 244

ALDE: Deprez

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Giertych, Goudin, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Wohlin, Železný

NI: Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Resetarits, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Atkins, Laschet, Mauro, Seeberg

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey Correia, Cottigny D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay El Khadraoui, Estrela, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Prets, Rapkay Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Beer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 282

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chiesa, Cocilovo, De Sarnez, Di Pietro, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lax, Lehideux, Letta, Maaten, Matsakis, Mulder, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Batten, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Bobošíková, Mote, Mussolini

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Bauer, Beazley Becsey Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Stevenson, Strejček, Sturdy Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Libicki, Muscardini, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Nedlagda röster: 14

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Louis

NI: Baco, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Martinez

PPE-DE: Pieper

Verts/ALE: van Buitenen

4.   Gemensam resolution – B6-0290/2005 – Europas framtid

Ja-röster: 433

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lax, Lehideux, Ludford, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Železný

NI: Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Mussolini, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bauer, Beazley Becsey Belet, Berend, Böge, Bowis, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Carollo, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posselt, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey Correia, Cottigny D'Alema, De Keyser, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Grabowska, Grech, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Hazan, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Kristensen, Kuc, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Schapira, Schulz, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber

Nej-röster: 48

GUE/NGL: Adamou, Musacchio, Triantaphyllides

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Wohlin

NI: Allister, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Martinez, Romagnoli

PPE-DE: Buzek, Herranz García, López-Istúriz White

PSE: Arnaoutakis, Beglitis, Glante, Lambrinidis, Matsouka, Xenogiannakopoulou

Verts/ALE: Schlyter

Nedlagda röster: 35

ALDE: Chiesa, Maaten

NI: Baco, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Kozlík, Martin Hans-Peter, Mote

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Duchoň, Evans Jonathan, Hannan, Lauk, Parish, Škottová, Stevenson, Strejček, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Haug, Krehl, Scheele

Verts/ALE: van Buitenen, Lucas

5.   Gemensam resolution – B6-0290/2005 – Europas framtid

Ja-röster: 437

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

NI: Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Mussolini, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bauer, Beazley Becsey Belet, Berend, Böge, Bowis, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Carollo, Casa, Caspary del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey Correia, Cottigny De Keyser, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Grech, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kósáné Kovács, Kristensen, Kuc, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber

Nej-röster: 73

GUE/NGL: Adamou, Triantaphyllides

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Martinez, Mote, Romagnoli

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Bradbourn, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Duchoň, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Parish, Škottová, Stevenson, Strejček, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

PSE: Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, Berlinguer, D'Alema, Lambrinidis, Matsouka, Xenogiannakopoulou

Verts/ALE: Schlyter

Nedlagda röster: 1

ALDE: Chiesa, Maaten

NI: Baco, Belohorská, Kozlík

PSE: Haug, Kindermann, Krehl

Verts/ALE: van Buitenen, de Groen-Kouwenhoven, Lucas

6.   Gemensam resolution – B6-0290/2005 – Europas framtid

Ja-röster: 466

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Goudin, Lundgren, Sinnott, Wohlin

NI: Czarnecki Marek Aleksander, Mussolini, Resetarits

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bauer, Beazley Becsey Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schöpflin, Schröder, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey Correia, Cottigny DAlema, De Keyser, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Grech, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber

Nej-röster: 40

GUE/NGL: Adamou, Triantaphyllides

IND/DEM: Adwent, Batten, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Bobošíková, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mote, Romagnoli

PSE: Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, Lambrinidis, Matsouka, Xenogiannakopoulou

Nedlagda röster: 18

ALDE: Chiesa, Maaten

IND/DEM: Louis

NI: Allister, Baco, Belohorská, Claeys, Czarnecki Ryszard, Kozlík, Martin Hans-Peter, Rutowicz

PSE: Berlinguer, Haug, Kindermann, Krehl, Prets

Verts/ALE: van Buitenen, Schlyter

7.   Gemensam resolution – B6-0290/2005 – Europas framtid

Ja-röster: 429

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Lundgren, Sinnott, Wohlin

NI: Czarnecki Marek Aleksander, Martin Hans-Peter, Masiel, Mussolini, Resetarits

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Ayuso González, Bauer, Beazley Becsey Belet, Berend, Böge, Bowis, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Buzek, Carollo, Casa, Caspary del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Sudre, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Zappalà, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Attard-Montalto, Ayala Sender, Barón Crespo, Beňová, van den Berg, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey Correia, Cottigny De Keyser, Désir, Dobolyi, Douay El Khadraoui, Estrela, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Grech, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Siwiec, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Libicki, Muscardini, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Beer, Breyer, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber

Nej-röster: 61

GUE/NGL: Adamou, Triantaphyllides

IND/DEM: Adwent, Batten, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Ashworth, Atkins, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Duchoň, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Parish, Škottová, Strejček, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

PSE: Arnaoutakis, Batzeli, Lambrinidis, Matsouka

Verts/ALE: Schlyter

Nedlagda röster: 15

ALDE: Chiesa, Maaten

IND/DEM: Bonde, Louis

NI: Baco, Belohorská, Claeys, Kozlík, Mote

PSE: Berlinguer, D'Alema, Haug, Kindermann, Krehl

Verts/ALE: van Buitenen

8.   Gemensam resolution – B6-0290/2005 – Europas framtid

Ja-röster: 349

ALDE: De Sarnez, Ludford, Mohácsi, Takkula

IND/DEM: Belder, Blokland, Lundgren, Sinnott, Wohlin

NI: Belohorská, Mussolini

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bauer, Beazley, Becsey Belet, Berend, Böge, Bowis, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Buzek, Carollo, Casa, Caspary del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duka-Zólyomi, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Berès, van den Berg, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey Correia, Cottigny Désir, De Vits, Dobolyi, Douay El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Grech, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Aylward, Bielan, Camre, Crowley, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Cramer, Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Kusstatscher

Nej-röster: 147

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chiesa, Deprez, Di Pietro, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Lax, Lehideux, Letta, Manders, Matsakis, Mulder, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Triantaphyllides

IND/DEM: Adwent, Batten, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Resetarits, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Duchoň, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Parish, Škottová, Strejček, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Arnaoutakis, Beglitis, Lambrinidis, Matsouka, Xenogiannakopoulou

UEN: Angelilli, Berlato, Foglietta

Verts/ALE: Aubert, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Kallenbach, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber

Nedlagda röster: 14

ALDE: Kułakowski, Maaten

IND/DEM: Bonde

NI: Baco, Claeys, Kozlík, Mote

PSE: Berlinguer, D'Alema, Haug, Kindermann, Krehl

Verts/ALE: van Buitenen, Romeva i Rueda

9.   Gemensam resolution – B6-0290/2005 – Europas framtid

Ja-röster: 438

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

NI: Martin Hans-Peter, Mussolini, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bauer, Beazley Becsey Belet, Berend, Böge, Bowis, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey Correia, Cottigny De Keyser, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Grabowska, Grech, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Rapkay Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber

Nej-röster: 75

GUE/NGL: Adamou, Triantaphyllides

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mote, Romagnoli

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Parish, Škottová, Strejček, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, Lambrinidis, Matsouka, Xenogiannakopoulou

UEN: Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Schlyter

Nedlagda röster: 14

ALDE: Chiesa, Maaten

NI: Baco, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Kozlík

PSE: Berlinguer, D'Alema, Haug, Kindermann, Krehl

Verts/ALE: van Buitenen, Lucas

10.   Gemensam resolution – B6-0290/2005 – Europas framtid

Ja-röster: 463

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Borghezio, Salvini, Sinnott, Speroni

NI: Czarnecki Marek Aleksander, Martin Hans-Peter, Masiel, Mussolini, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bauer, Beazley Becsey Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey Correia, Cottigny DAlema, De Keyser, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Grech, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Rapkay Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, Schulz, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Beer, Breyer, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 29

GUE/NGL: Adamou, Triantaphyllides

IND/DEM: Adwent, Batten, Bonde, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Bobošíková, Czarnecki Ryszard

PSE: Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, Matsouka, Tzampazi

Nedlagda röster: 27

ALDE: Chiesa, Maaten

IND/DEM: Goudin, Louis, Lundgren, Wohlin

NI: Allister, Baco, Belohorská, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mote, Romagnoli

PSE: Berlinguer, Haug, Kindermann, Krehl, Prets, Scheele

Verts/ALE: van Buitenen

11.   Gemensam resolution – B6-0290/2005 – Europas framtid

Ja-röster: 460

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Carlshamre, Chatzimarkakis, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Sinnott, Wohlin

NI: Claeys, Martin Hans-Peter, Mussolini, Resetarits

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bauer, Beazley Becsey Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, van den Berg, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Grech, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Rapkay Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Beer, Breyer, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 47

ALDE: Cavada

GUE/NGL: Adamou

IND/DEM: Adwent, Batten, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Czarnecki Ryszard, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mote, Romagnoli, Rutowicz

PSE: Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, Lambrinidis, Matsouka, Tzampazi

Verts/ALE: Schlyter

Nedlagda röster: 14

ALDE: Chiesa, Maaten

NI: Baco, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Dillen, Kozlík

PSE: Berlinguer, D'Alema, Haug, Kindermann, Krehl

Verts/ALE: van Buitenen

12.   Gemensam resolution – B6-0290/2005 – Europas framtid

Ja-röster: 452

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Kułakowski, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Takkula, Toia, Van Hecke, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Borghezio, Salvini, Speroni

NI: Allister, Belohorská, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Martin Hans-Peter, Mussolini, Resetarits

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bauer, Beazley, Becsey Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Carollo, Casa, Caspary del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coveney Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey Correia, Cottigny De Keyser, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Grech, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Panzeri, Patrie, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Rapkay Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Beer, Breyer, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber

Nej-röster: 44

GUE/NGL: Adamou, Triantaphyllides

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bonde, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Wohlin, Železný

NI: Czarnecki Ryszard, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Romagnoli

PSE: Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, Matsouka, Tzampazi, Xenogiannakopoulou

Nedlagda röster: 15

ALDE: Chiesa, Maaten, Starkevičiūtė

NI: Baco, Dillen, Kozlík, Mote

PSE: Berlinguer, D'Alema, Haug, Kindermann, Krehl, Lienemann, Prets

Verts/ALE: van Buitenen

13.   Gemensam resolution – B6-0290/2005 – Europas framtid

Ja-röster: 438

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Lundgren, Wohlin

NI: Belohorská, Claeys, Dillen, Martin Hans-Peter, Masiel, Mussolini, Resetarits

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bauer, Beazley Becsey Belet, Berend, Böge, Bowis, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Buzek, Carollo, Casa, Caspary del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey Correia, Cottigny De Keyser, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Grech, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Beer, Breyer, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber

Nej-röster: 70

GUE/NGL: Adamou, Triantaphyllides

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Czarnecki Ryszard, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mote, Romagnoli

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Parish, Škottová, Stevenson, Strejček, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, Lambrinidis, Matsouka, Tzampazi, Xenogiannakopoulou

Verts/ALE: Schlyter

Nedlagda röster: 14

ALDE: Chiesa, Maaten, Starkevičiūtė

NI: Baco, Bobošíková, Kozlík, Rutowicz

PSE: Berlinguer, D'Alema, Haug, Kindermann, Krehl, Prets

Verts/ALE: van Buitenen

14.   Gemensam resolution – B6-0290/2005 – Europas framtid

Ja-röster: 463

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Duquesne, Ek, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Giertych, Goudin, Lundgren, Salvini, Sinnott, Speroni, Wierzejski, Wohlin

NI: Belohorská, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Martin Hans-Peter, Masiel, Mussolini, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bauer, Beazley Becsey Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Carollo, Casa, Caspary del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Stevenson, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey Correia, Cottigny De Keyser, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Grech, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Rapkay Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber

Nej-röster: 49

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Krarup, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Chruszcz, Clark, Farage, Grabowski, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Whittaker, Wise

NI: Bobošíková

PSE: Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, Lambrinidis, Matsouka, Tzampazi, Xenogiannakopoulou

Nedlagda röster: 33

ALDE: Duff, Maaten, Ries

GUE/NGL: de Brún, Kaufmann, McDonald

IND/DEM: Louis, Železný

NI: Allister, Baco, Kozlík, Mote

PPE-DE: Cabrnoch, Callanan, Duchoň, Fajmon, Hannan, Škottová, Strejček, Zahradil, Zvěřina

PSE: Berlinguer, Fava, Haug, Kindermann, Krehl, Leichtfried, Prets, Vincenzi

Verts/ALE: van Buitenen, de Groen-Kouwenhoven, Lucas, Schlyter

15.   Betänkande Dombrovskis A6-0106/2005

Ja-röster: 487

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gibault, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Ransdorf Remek, Strož, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski

NI: Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mussolini, Romagnoli

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bauer, Becsey Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Buzek, Carollo, Casa, Caspary del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zaleski, Zappalà, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey Correia, Cottigny DAlema, De Keyser, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Beer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 18

ALDE: Guardans Cambó

IND/DEM: Belder, Blokland, Borghezio, Goudin, Louis, Lundgren, Salvini, Sinnott, Speroni, Wohlin, Železný

NI: Allister, Martin Hans-Peter, Mote

PSE: Pleguezuelos Aguilar, Titley

Verts/ALE: Breyer

Nedlagda röster: 46

GUE/NGL: de Brún, Krarup, McDonald, Svensson

IND/DEM: Batten, Bonde, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Baco, Belohorská, Czarnecki Ryszard, Kozlík, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Mastenbroek

Verts/ALE: van Buitenen

16.   Betänkande Dombrovskis A6-0106/2005

Ja-röster: 279

ALDE: Alvaro, Andria, Attwooll, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski

NI: Baco, Belohorská, Kozlík, Martin Hans-Peter, Masiel, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Fatuzzo, Gräßle, Grosch, Mauro, Parish, Podkański, Tannock

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bozkurt, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, Désir, De Vits, Douay El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Anne, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Foglietta, Vaidere

Verts/ALE: Aubert, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Nej-röster: 226

ALDE: Andrejevs, Klinz, Krahmer, Kułakowski

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Louis, Lundgren, Nattrass, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, Wise, Wohlin

NI: Allister, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Dillen, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mussolini, Romagnoli

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Bauer, Beazley Becsey Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Callanan, Carollo, Casa, Caspary del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Gauzès, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Graça Moura, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Higgins, Hoppenstedt, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Samaras, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Hasse Ferreira

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Crowley Janowski, Kamiński, Libicki, Pirilli, Szymański, Zīle

Nedlagda röster: 7

NI: Claeys, Gollnisch

PSE: Leichtfried

UEN: Fotyga

Verts/ALE: van Buitenen, Schlyter, Voggenhuber

17.   Betänkande Moreno Sanchez A6-0095/2005

Ja-röster: 83

ALDE: Szent-Iványi

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Chruszcz, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski, Wohlin

NI: Belohorská, Czarnecki Ryszard, Romagnoli

PSE: dos Santos

Verts/ALE: Aubert, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 454

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Masiel, Mote, Mussolini, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bauer, Beazley Becsey Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Carollo, Casa, Caspary del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey Correia, Cottigny DAlema, De Keyser, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay El Khadraoui, Estrela, Ettl, Fava, Fazakas, Fernandes, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Nedlagda röster: 13

IND/DEM: Železný

NI: Baco, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter

PSE: Ferreira Anne

Verts/ALE: van Buitenen

18.   Betänkande Moreno Sanchez A6-0095/2005

Ja-röster: 82

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski

NI: Romagnoli

PSE: Arnaoutakis, Attard-Montalto, Batzeli, Beglitis, Lambrinidis, Matsouka, Paasilinna, Tarabella, Tzampazi, Xenogiannakopoulou

Verts/ALE: Aubert, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 452

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Borghezio, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Lundgren, Nattrass, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, Whittaker, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Mote, Mussolini, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bauer, Beazley Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey Correia, Cottigny D'Alema, De Keyser, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fazakas, Fernandes, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Nedlagda röster: 15

ALDE: Chiesa

IND/DEM: Bonde, Louis

NI: Baco, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez

Verts/ALE: van Buitenen

19.   Betänkande Moreno Sanchez A6-0095/2005

Ja-röster: 98

ALDE: Chiesa, Letta

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Wohlin

NI: Martin Hans-Peter, Resetarits

PPE-DE: Cederschiöld, Ibrisagic, Seeberg

PSE: Andersson, Cercas, Christensen, Hedh, Hedkvist Petersen, Jørgensen, Kristensen, Rasmussen, Segelström, Valenciano Martínez-Orozco, Westlund

Verts/ALE: Aubert, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 449

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

IND/DEM: Belder, Blokland, Borghezio, Louis, Salvini, Sinnott, Speroni

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mote, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bauer, Beazley Becsey Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Corbey Correia, Cottigny D'Alema, De Keyser, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Schapira, Scheele, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Zīle

Nedlagda röster: 7

GUE/NGL: McDonald

IND/DEM: Bonde, Železný

NI: Baco, Claeys, Kozlík

Verts/ALE: van Buitenen

20.   Betänkande Moreno Sanchez A6-0095/2005

Ja-röster: 87

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bonde, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Lundgren, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise, Wohlin

NI: Resetarits

PPE-DE: Cederschiöld, Ibrisagic, Seeberg

PSE: Andersson, Cercas, Christensen, Hedh, Hedkvist Petersen, Jørgensen, Kristensen, Rasmussen, Segelström, Westlund

Verts/ALE: Aubert, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 455

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, Wierzejski

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mote, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bauer, Beazley Becsey Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Corbey Correia, Cottigny D'Alema, De Keyser, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Nedlagda röster: 7

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: McDonald

IND/DEM: Železný

NI: Baco, Martin Hans-Peter

PSE: Leichtfried

Verts/ALE: van Buitenen

21.   Betänkande Moreno Sanchez A6-0095/2005

Ja-röster: 64

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Louis

NI: Resetarits

PPE-DE: Iturgaiz Angulo, Zahradil

Verts/ALE: Aubert, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber

Nej-röster: 461

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mote, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bauer, Beazley Becsey Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey Correia, Cottigny D'Alema, De Keyser, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Camre, Foglietta, Fotyga, Libicki, Muscardini, Szymański, Vaidere, Zīle

Nedlagda röster: 21

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

IND/DEM: Salvini, Speroni

NI: Baco, Belohorská, Kozlík, Martin Hans-Peter

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley Janowski, Kamiński, Krasts, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Tatarella

Verts/ALE: van Buitenen

22.   Betänkande Moreno Sanchez A6-0095/2005

Ja-röster: 87

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Strož, Svensson, Toussas, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde

NI: Resetarits, Rutowicz

PSE: Arif, Bono, Carlotti, Castex, Cottigny De Keyser, Désir, De Vits, Douay El Khadraoui, Guy-Quint, Hamon, Hutchinson, Lienemann, Patrie, Roure, Scheele, Tarabella, Thomsen, Trautmann, Van Lancker, Vergnaud

Verts/ALE: Aubert, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 455

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mote, Mussolini, Romagnoli

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bauer, Beazley Becsey Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bozkurt, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, DAlema, Dobolyi, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Grech, Gröner, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Schapira, Schulz, Segelström, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Titley Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Nedlagda röster: 10

IND/DEM: Borghezio, Louis, Salvini, Speroni

NI: Baco, Kozlík, Martin Hans-Peter

PSE: Obiols i Germà

UEN: Pirilli

Verts/ALE: van Buitenen

23.   Betänkande Moreno Sanchez A6-0095/2005

Ja-röster: 74

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Louis, Lundgren, Wohlin

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Le Pen Jean-Marie, Romagnoli

PSE: Lehtinen, Tabajdi

Verts/ALE: Aubert, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 469

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mote, Mussolini, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bauer, Beazley Becsey Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey Correia, Cottigny D'Alema, De Keyser, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Szejna, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Zīle

Nedlagda röster: 6

NI: Baco, Kozlík, Martin Hans-Peter, Resetarits

UEN: Krasts

Verts/ALE: van Buitenen

24.   Betänkande Moreno Sanchez A6-0095/2005

Ja-röster: 237

ALDE: Cavada, Deprez, De Sarnez, Duff, Fourtou, Gibault, Lehideux

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Chruszcz, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wierzejski, Wohlin

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Romagnoli

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey Correia, Cottigny DAlema, De Keyser, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay El Khadraoui, Estrela, Ettl, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kuc, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Beer, Breyer, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 283

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Budreikaitė, Carlshamre, Chatzimarkakis, Chiesa, Di Pietro, Duquesne, Ek, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lax, Letta, Ludford, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Batten, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Mote, Mussolini, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bauer, Beazley Becsey Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gauzès, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Goebbels, Tabajdi

UEN: Angelilli, Bielan, Camre, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Libicki, Roszkowski, Szymański, Vaidere, Zīle

Nedlagda röster: 16

IND/DEM: Borghezio, Salvini, Speroni, Železný

NI: Baco, Kozlík, Martin Hans-Peter, Resetarits

UEN: Aylward, Berlato, Crowley Krasts, Muscardini, Ó Neachtain, Ryan

Verts/ALE: van Buitenen

25.   Betänkande Moreno Sanchez A6-0095/2005

Ja-röster: 241

GUE/NGL: Pafilis

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Chruszcz, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wierzejski, Wohlin, Železný

NI: Baco, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Mussolini, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bauer, Beazley Becsey Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Foglietta, Fotyga, Krasts, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Cohn-Bendit

Nej-röster: 298

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bonde, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Salvini, Titford, Whittaker, Wise

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mote, Resetarits, Romagnoli

PPE-DE: del Castillo Vera, Florenz, Grosch, Gutiérrez-Cortines, Lewandowski, Mauro, Pieper

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey Correia, Cottigny DAlema, De Keyser, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Breyer, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 15

IND/DEM: Borghezio, Louis, Speroni

NI: Allister, Bobošíková, Kozlík, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Lauk

UEN: Bielan, Janowski, Kamiński, Libicki, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: van Buitenen

26.   Betänkande Moreno Sanchez A6-0095/2005

Ja-röster: 85

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde

PPE-DE: del Castillo Vera, Wuermeling

PSE: Arif, Carlotti, Castex, Cercas, Cottigny De Keyser, Désir, De Vits, Douay, El Khadraoui, Guy-Quint, Hamon, Hutchinson, Lienemann, Roure, Tarabella, Trautmann, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri

Verts/ALE: Aubert, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 459

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Baco, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mote, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bauer, Beazley Becsey Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Christensen, Corbey Correia, DAlema, Dobolyi, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Grech, Gröner, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Janowski, Kamiński, Krasts, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Nedlagda röster: 6

IND/DEM: Goudin, Louis

NI: Kozlík, Martin Hans-Peter, Resetarits

Verts/ALE: van Buitenen

27.   Betänkande Moreno Sanchez A6-0095/2005

Ja-röster: 70

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin

NI: Martin Hans-Peter

PPE-DE: Guellec, Wuermeling

PSE: Napoletano, Vincenzi

Verts/ALE: Aubert, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 450

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Oviir, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mote, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bauer, Beazley Becsey Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bozkurt, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cercas, Christensen, Corbey Correia, D'Alema, De Keyser, Dobolyi, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Grech, Gröner, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Lambrinidis, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Nedlagda röster: 28

IND/DEM: Borghezio, Lundgren, Salvini, Speroni, Wohlin

NI: Resetarits

PSE: Arif, Bono, Carlotti, Castex, Cottigny Désir, De Vits, Douay El Khadraoui, Guy-Quint, Hamon, Hutchinson, Le Foll, Leichtfried, Lienemann, Roure, Tarabella, Trautmann, Van Lancker, Vergnaud, Weber Henri

Verts/ALE: van Buitenen

28.   Betänkande Moreno Sanchez A6-0095/2005

Ja-röster: 84

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Wohlin

NI: Martin Hans-Peter, Resetarits

PPE-DE: Jałowiecki, Kušķis, Kuźmiuk, Mato Adrover

Verts/ALE: Aubert, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 460

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Batten, Clark, Farage, Knapman, Louis, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise, Železný

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mote, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bauer, Beazley Becsey Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey Correia, Cottigny DAlema, De Keyser, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sakalas, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Flautre, Trüpel

Nedlagda röster: 5

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

NI: Baco, Kozlík

Verts/ALE: van Buitenen

29.   Betänkande Moreno Sanchez A6-0095/2005

Ja-röster: 437

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Goudin, Louis, Lundgren, Sinnott, Wohlin

NI: Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Mussolini, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bauer, Beazley Becsey Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey Correia, Cottigny DAlema, De Keyser, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kristensen, Kuc, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Schapira, Schulz, Segelström, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Libicki, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Nej-röster: 94

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Bonde, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mote, Romagnoli

PPE-DE: Elles, Mauro, Mayer, Reul

Verts/ALE: Aubert, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber

Nedlagda röster: 12

IND/DEM: Borghezio, Salvini, Speroni, Železný

NI: Allister, Baco, Kozlík

PSE: Hamon, Leichtfried, Scheele, Van Lancker

Verts/ALE: van Buitenen

30.   Betänkande Herrero-Tejedor A6-0111/2005

Ja-röster: 83

ALDE: Szent-Iványi

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Mote

PPE-DE: Ashworth, Beazley Bowis, Cabrnoch, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Fajmon, Harbour, Parish, Podkański, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Kristensen, Panzeri

UEN: Bielan, Camre, Fotyga, Janowski, Kamiński, Libicki, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Breyer, Schlyter

Nej-röster: 441

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lax, Lehideux, Letta, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Batten, Bonde, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Belohorská, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mussolini, Romagnoli

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Atkins, Ayuso González, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cercas, Christensen, Corbey Correia, Cottigny DAlema, De Keyser, De Vits, Dobolyi, Douay El Khadraoui, Estrela, Ettl, Fava, Fazakas, Ferreira Anne, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kuc, Lambrinidis, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley Foglietta, Krasts, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Beer, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 12

GUE/NGL: Kaufmann, Pafilis, Toussas

IND/DEM: Goudin, Lundgren, Wohlin

NI: Baco, Kozlík, Resetarits, Rutowicz

Verts/ALE: van Buitenen, Lucas

31.   Betänkande Herrero-Tejedor A6-0111/2005

Ja-röster: 52

GUE/NGL: de Brún, Krarup, McDonald, Pafilis, Svensson, Toussas

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Mote

PPE-DE: Cederschiöld, Ibrisagic

PSE: Paleckis

UEN: Bielan, Camre, Fotyga, Janowski, Kamiński, Libicki, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Schlyter

Nej-röster: 451

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lax, Lehideux, Letta, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Kaufmann

NI: Belohorská, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mussolini, Resetarits, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bauer, Beazley Becsey Belet, Berend, Böge, Bowis, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Coveney Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cercas, Christensen, Corbey Correia, Cottigny DAlema, De Keyser, De Vits, Dobolyi, Douay El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Ferreira Anne, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kuc, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley Foglietta, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan, Tatarella

Verts/ALE: Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 32

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Strož, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

NI: Baco, Kozlík, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Podkański

UEN: Krasts, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: van Buitenen, Lucas

32.   Betänkande Herrero-Tejedor A6-0111/2005

Ja-röster: 43

GUE/NGL: Agnoletto, de Brún, Henin, Krarup, McDonald, Pafilis, Svensson, Toussas

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Wohlin, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Mote

PSE: Rosati

UEN: Bielan, Camre, Fotyga, Janowski, Kamiński, Libicki, Roszkowski, Szymański

Nej-röster: 473

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lax, Letta, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Catania, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Kaufmann, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Strož, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

NI: Belohorská, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mussolini, Resetarits, Romagnoli

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bauer, Beazley Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cercas, Christensen, Corbey Correia, Cottigny DAlema, De Keyser, De Vits, Dobolyi, Douay El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Lambrinidis, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Obiols i Germà, Paasilinna, Paleckis, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay Rasmussen, Riera Madurell, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley Foglietta, Krasts, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 15

IND/DEM: Batten, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Baco, Kozlík, Martin Hans-Peter, Rutowicz

Verts/ALE: van Buitenen, Lucas, Schlyter

33.   Betänkande Herrero-Tejedor A6-0111/2005

Ja-röster: 113

ALDE: Jäätteenmäki, Jensen, Riis-Jørgensen

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Wohlin

NI: Allister, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Mote, Resetarits, Romagnoli

PPE-DE: Cederschiöld, Ibrisagic, Podkański

PSE: Andersson, Hedh, Hedkvist Petersen, Segelström, Westlund

UEN: Bielan, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Libicki, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 388

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lax, Lehideux, Letta, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

NI: Belohorská, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mussolini, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Atkins, Ayuso González, Bauer, Becsey Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Buzek, Carollo, Casa, Caspary del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Coveney Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Stevenson, Sudre, Surján, Szájer, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Weber Manfred, Weisgerber, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zaleski, Zappalà, Zwiefka

PSE: Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cercas, Christensen, Corbey Correia, Cottigny DAlema, De Keyser, De Vits, Dobolyi, Douay El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Ferreira Anne, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Obiols i Germà, Paasilinna, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Prets, Rapkay Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley Foglietta, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan, Tatarella

Nedlagda röster: 27

GUE/NGL: Kaufmann

IND/DEM: Železný

NI: Baco, Kozlík

PPE-DE: Ashworth, Beazley, Bowis, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Parish, Purvis, Strejček, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

UEN: Vaidere, Zīle

Verts/ALE: van Buitenen

34.   Betänkande Herrero-Tejedor A6-0111/2005

Ja-röster: 111

ALDE: Budreikaitė, Chatzimarkakis, Duquesne, Hennis-Plasschaert, Prodi, Sbarbati

GUE/NGL: Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Krarup, Svensson, Triantaphyllides

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Clark, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Wohlin, Železný

NI: Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Albertini, Bauer, Becsey Brepoels, Buzek, Daul, De Veyrac, Dionisi, Dover, Duchoň, Gräßle, Gyürk, Higgins, Hoppenstedt, Kelam, Mato Adrover, Millán Mon, Mitchell, Posselt, Roithová, Rudi Ubeda, Schnellhardt, Škottová, Ventre, Vernola, Vlasák, von Wogau, Zwiefka

PSE: Ayala Sender, Calabuig Rull, Casaca, Correia, Cottigny D'Alema, De Vits, Herczog, Honeyball, Howitt, Liberadzki, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Riera Madurell, Rosati, Vincenzi

UEN: Bielan, Fotyga, Kamiński, Libicki, Szymański

Verts/ALE: Beer, Cohn-Bendit, Flautre, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Turmes

Nej-röster: 354

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy Carlshamre, Cavada, Chiesa, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Duff, Ek, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Kułakowski, Lax, Lehideux, Letta, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Oviir, Polfer, Ries, Samuelsen, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Watson

GUE/NGL: Portas, Strož

IND/DEM: Bonde, Farage, Nattrass

NI: Belohorská, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mote, Mussolini, Romagnoli

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Berend, Böge, Brejc, Březina, Brunetta, Callanan, Carollo, Casa, Caspary del Castillo Vera, Cederschiöld, Coelho, Coveney Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Hannan, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Queiró, Radwan, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zaleski, Zappalà, Zieleniec

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Badía i Cutchet, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Carlotti, Carnero González, Cercas, Christensen, Corbey Dobolyi, Douay El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Ferreira Anne, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Goebbels, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Obiols i Germà, Paasilinna, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Prets, Rapkay Rasmussen, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Schapira, Schulz, Segelström, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley Foglietta, Krasts, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Breyer, Cramer, Graefe zu Baringdorf, Hassi, Jonckheer, Lichtenberger, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 40

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, Figueiredo, Henin, Kaufmann, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Ransdorf, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz

NI: Allister, Baco, Kozlík, Resetarits

PPE-DE: Atkins, Beazley Belet, Bowis, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Chichester, Evans Jonathan, Fajmon, Harbour, Parish, Purvis, Stevenson, Strejček, Tannock, Van Orden, Zahradil, Zvěřina

PSE: Scheele

Verts/ALE: van Buitenen, Lucas

35.   Betänkande Herrero-Tejedor A6-0111/2005

Ja-röster: 84

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Wohlin, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mote, Romagnoli

PSE: Martin David

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Nej-röster: 430

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Kułakowski, Lax, Lehideux, Letta, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Kaufmann

NI: Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Masiel, Mussolini, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bauer, Beazley Becsey Belet, Berend, Böge, Bowis, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cercas, Christensen, Corbey Correia, Cottigny D'Alema, De Keyser, De Vits, Dobolyi, Douay El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Ferreira Anne, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Lambrinidis, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Paasilinna, Paleckis, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

Verts/ALE: Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 13

IND/DEM: Batten, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Baco, Kozlík

PPE-DE: Zahradil

Verts/ALE: van Buitenen, Schlyter

36.   Betänkande Herrero-Tejedor A6-0111/2005

Ja-röster: 477

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Kułakowski, Lax, Lehideux, Letta, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Strož, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

NI: Czarnecki Marek Aleksander, Masiel, Mussolini, Resetarits, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bauer, Beazley Becsey Belet, Berend, Böge, Bowis, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cercas, Christensen, Corbey Correia, Cottigny DAlema, De Keyser, De Vits, Dobolyi, Douay El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Ferreira Anne, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Lambrinidis, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Obiols i Germà, Paasilinna, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 39

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Baco, Belohorská, Czarnecki Ryszard, Mote

PPE-DE: Ibrisagic, Pleštinská

PSE: Hughes

Verts/ALE: Schlyter

Nedlagda röster: 14

GUE/NGL: Krarup, McDonald, Pafilis, Svensson, Toussas

NI: Bobošíková, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martinez

Verts/ALE: van Buitenen

37.   Betänkande Herrero-Tejedor A6-0111/2005

Ja-röster: 503

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Duff, Duquesne, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Lax, Lehideux, Letta, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Wohlin

NI: Allister, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Mote, Mussolini, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bauer, Beazley Becsey Belet, Berend, Böge, Bowis, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Vits, Dobolyi, Douay El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Ferreira Anne, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Lambrinidis, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Obiols i Germà, Paasilinna, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Libicki, Muscardini, Pirilli, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 19

NI: Baco, Belohorská, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martinez, Romagnoli

PPE-DE: Cederschiöld, Ibrisagic, Mauro

UEN: Aylward, Crowley Krasts, Ó Neachtain, Ryan, Vaidere, Zīle

Nedlagda röster: 3

IND/DEM: Železný

NI: Kozlík

Verts/ALE: van Buitenen

38.   Betänkande Herrero-Tejedor A6-0111/2005

Ja-röster: 95

ALDE: Staniszewska

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Wohlin, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Mote, Mussolini

PPE-DE: Eurlings, Iturgaiz Angulo

PSE: Herczog

UEN: Bielan, Fotyga, Janowski, Kamiński, Libicki, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Beer, Breyer, Cramer, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 384

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Kułakowski, Lax, Lehideux, Letta, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Ries, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Kaufmann

NI: Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bauer, Becsey Belet, Berend, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Buzek, Carollo, Casa, Caspary del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Coveney Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Itälä, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cercas, Christensen, Corbey Correia, Cottigny DAlema, De Keyser, De Vits, Dobolyi, Douay El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Ferreira Anne, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Gröner, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Obiols i Germà, Paasilinna, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay Rasmussen, Riera Madurell, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Camre, Crowley Foglietta, Krasts, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Nedlagda röster: 37

IND/DEM: Batten, Clark, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Baco, Belohorská, Kozlík, Resetarits

PPE-DE: Ashworth, Beazley, Bowis, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Fajmon, Ibrisagic, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Muscat

Verts/ALE: van Buitenen, Cohn-Bendit

39.   Betänkande Herrero-Tejedor A6-0111/2005

Ja-röster: 398

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gibault, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Kułakowski, Lehideux, Letta, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Pannella, Prodi, Ries, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Kaufmann

NI: Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Kozlík, Masiel, Mussolini, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bauer, Becsey Belet, Berend, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Buzek, Carollo, Casa, Caspary del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Coveney Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Laschet, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry Pack, Pálfi, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Stenzel, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Cercas, Christensen, Corbey Correia, Cottigny D'Alema, De Vits, Douay El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Ferreira Anne, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Gröner, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Obiols i Germà, Paasilinna, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rasmussen, Riera Madurell, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Santoro, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Foglietta, Fotyga, Kamiński, Krasts, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 54

ALDE: Hennis-Plasschaert, Kacin, Lax, Oviir

GUE/NGL: de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Krarup, McDonald, Pafilis, Svensson, Toussas

IND/DEM: Adwent, Batten, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Clark, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Titford, Tomczak, Whittaker, Wierzejski, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mote, Romagnoli

PPE-DE: Ibrisagic, Panayotopoulos-Cassiotou, Podkański

PSE: Guy-Quint

UEN: Crowley

Verts/ALE: Schlyter

Nedlagda röster: 55

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, Flasarová, Guidoni, Henin, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Strož, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Sinnott

NI: Baco

PPE-DE: Ashworth, Beazley Bowis, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Lauk, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: De Keyser, Dobolyi, Mann Erika

UEN: Camre, Janowski

Verts/ALE: van Buitenen

40.   Gemensam resolution – B6-0282/2005 – Togo

Ja-röster: 56

GUE/NGL: de Brún, McDonald, Seppänen, Strož

NI: Czarnecki Ryszard, Romagnoli

PPE-DE: Andrikienė, Bowis, Daul, Deß, Dombrovskis, Duka-Zólyomi, Gahler, Gaľa, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hatzidakis, Kaczmarek, Karas, Kelam, López-Istúriz White, Mann Thomas, Mathieu, Mavrommatis, Mayer, Olajos, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pleštinská, Posselt, Purvis, Roithová, Rübig, Samaras, Schöpflin, Sommer, Varvitsiotis

PSE: Ayala Sender, Bullmann, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Guy-Quint, Hutchinson, Kindermann, Kuc, Medina Ortega, Sakalas, dos Santos

UEN: Libicki

Verts/ALE: Breyer, Kusstatscher, Lagendijk, Schlyter, Smith, Staes

Nej-röster: 3

IND/DEM: Batten, Nattrass, Wise

Nedlagda röster: 4

ALDE: Matsakis

IND/DEM: Giertych, Krupa, Pęk

41.   Gemensam resolution – B6-0284/2005 – Burma/Myanmar

Ja-röster: 65

ALDE: Matsakis

GUE/NGL: de Brún, Figueiredo, McDonald, Seppänen, Strož

IND/DEM: Giertych, Krupa, Pęk, Tomczak

NI: Czarnecki Ryszard, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Bowis, Daul, Deß, Dombrovskis, Duka-Zólyomi, Gahler, Gaľa, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hatzidakis, Kaczmarek, Karas, Kelam, López-Istúriz White, Mann Thomas, Mathieu, Mavrommatis, Mayer, Olajos, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pleštinská, Posselt, Purvis, Roithová, Rübig, Samaras, Schöpflin, Sommer, Varvitsiotis

PSE: Ayala Sender, Bullmann, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Guy-Quint, Hutchinson, Kindermann, Kuc, Medina Ortega, Mikko, Sakalas, dos Santos, Stihler

UEN: Libicki

Verts/ALE: Breyer, Kusstatscher, Lagendijk, Schlyter, Smith, Staes

Nedlagda röster: 3

IND/DEM: Batten, Nattrass, Wise

42.   Gemensam resolution – B6-0307/2005 – Torka i Spanien

Ja-röster: 17

GUE/NGL: de Brún, Figueiredo, McDonald, Seppänen, Strož

IND/DEM: Giertych, Krupa, Pęk, Tomczak

NI: Romagnoli

PSE: Kuc

Verts/ALE: Breyer, Kusstatscher, Lagendijk, Schlyter, Smith, Staes

Nej-röster: 48

ALDE: Matsakis

NI: Czarnecki Ryszard, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Bowis, Daul, Deß, Dombrovskis, Duka-Zólyomi, Gahler, Gaľa, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hatzidakis, Kaczmarek, Karas, Kelam, López-Istúriz White, Mann Thomas, Mathieu, Mavrommatis, Mayer, Olajos, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pleštinská, Posselt, Purvis, Roithová, Rübig, Samaras, Schöpflin, Sommer, Varvitsiotis

PSE: Ayala Sender, Bullmann, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Guy-Quint, Hutchinson, Kindermann, Medina Ortega, Mikko, Sakalas, dos Santos, Stihler

UEN: Libicki

Nedlagda röster: 3

IND/DEM: Batten, Nattrass, Wise

43.   Gemensam resolution – B6-0307/2005 – Torka i Spanien

Ja-röster: 12

ALDE: Matsakis

GUE/NGL: de Brún, Figueiredo, McDonald, Seppänen, Strož

Verts/ALE: Breyer, Kusstatscher, Lagendijk, Schlyter, Smith, Staes

Nej-röster: 55

IND/DEM: Batten, Giertych, Krupa, Nattrass, Pęk, Tomczak, Wise

NI: Czarnecki Ryszard, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Bowis, Daul, Deß, Dombrovskis, Duka-Zólyomi, Gahler, Gaľa, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hatzidakis, Kaczmarek, Karas, Kelam, López-Istúriz White, Mann Thomas, Mathieu, Mavrommatis, Mayer, Olajos, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pleštinská, Posselt, Purvis, Roithová, Rübig, Samaras, Schöpflin, Sommer, Varvitsiotis

PSE: Ayala Sender, Bullmann, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Guy-Quint, Hutchinson, Kindermann, Kuc, Medina Ortega, Mikko, Sakalas, dos Santos, Stihler

UEN: Libicki

Nedlagda röster: 1

NI: Romagnoli

---

ANNEXE III

FÖRSLAG TILL MISSTROENDEFÖRKLARING

mot kommissionen

om skydd mot riskerna för intressekonflikter

(B6-0318/2005)

FÖRTECKNING I ALFABETISK ORDNING ÖVER LEDAMOTER SOM UNDERTECKNAT FÖRSLAGET

Adwent Filip, Allister James Hugh, Attard-Montalto John, Baco Peter, Batten Gerard, Belder Bastiaan, Blokland Johannes, Bloom Godfrey, Bonde Jens-Peter, Booth Graham, Borghezio Mario, Brie André, van Buitenen Paul, Callanan Martin, Camre Mogens, Chruszcz Sylwester, Clark Derek, Couteaux Paul Marie, Czarnecki Marek, Czarnecki Ryszard, de Brun Bairbre, Evans Jill, Farage Nigel, Giertych Maciej, Goudin Hélène, Grabowski Dariusz, de Groen-Kouwenhoven Elly, Guidoni Umberto, Hannan Daniel, Heaton-Harris Christopher, Helmer Roger, Hudghton lan, Karatzaferis Georgios, Knapman Roger, Kozlik Sergej, Krarup Ole, Krupa Urszula, Liotard Kartika Tamara, Louis Patrick, Lucas Caroline, Lundgren Niels, McDonald Mary Lou, Markov Helmuth, Martin Hans-Peter, Masiel Jan Tadeusz, Meijer Erik, Mote Ashley Natrass Michael Henry, Pek Bogdan, Pflüger Tobias, Piotrowski Miroslaw Mariusz, Portas Miguel, Ransdorf Miloslav, Remek Vladimir, Resetartis Karin, Rogalski Bogusław, Rutowicz Leopold Józef, Salvini Matteo, Schlyter Carl, Sinnott Kathy Sjöstedt Jonas, Speroni Francesco Enrico, Staes Bart, Sumberg David, Svenson Eva-Britt, Titford Jeffrey Tomczak Witold, Uca Feleknas, Verges Paul, de Villiers Philippe, Wagenknech Sahra, Whittaker John, Wierzejski Wojciech, Wise Thomas, Wohlin Lars, Železný Vladimir, Zimmer Gabriele

---

ANTAGNA TEXTER

P6_TA(2005)0176

Andra partsmötet om Århuskonventionen

Europaparlamentets resolution om EU:s strategi inför konferensen i Almaty om Århuskonventionen

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Århuskonventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och rättslig prövning i miljöfrågor av den 25 juni 1998 och det kommande andra partsmötet (MOP-2) som skall hållas i Almaty i Kazakstan den 25-27 maj 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Århuskonventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och rättslig prövning i miljöfrågor av den 25 juni 1998 och det kommande andra partsmötet (MOP-2) som skall hållas i Almaty i Kazakstan den 25-27 maj 2005,

| — | med beaktande av den muntliga frågan B6-0237/2005 från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den muntliga frågan B6-0237/2005 från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet,

| — | med beaktande av artikel 108.5 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 108.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Århuskonventionen trädde i kraft den 30 oktober 2001. |
| --- | --- |

A.

Århuskonventionen trädde i kraft den 30 oktober 2001.

| B. | Den 17 februari 2005 (1) ratificerades Århuskonventionen av Europeiska gemenskapen. Konventionen har ratificerats av en majoritet av gemenskapens medlemsstater, inklusive de nya medlemsstaterna. |
| --- | --- |

B.

Den 17 februari 2005 (1) ratificerades Århuskonventionen av Europeiska gemenskapen. Konventionen har ratificerats av en majoritet av gemenskapens medlemsstater, inklusive de nya medlemsstaterna.

| C. | För närvarande är 19 av de 35 parterna till Århuskonventionen medlemsstater i Europeiska unionen. |
| --- | --- |

C.

För närvarande är 19 av de 35 parterna till Århuskonventionen medlemsstater i Europeiska unionen.

| D. | Europaparlamentet och rådet har redan delvis antagit de lagstiftningsinstrument som behövs genomförande av Århuskonventionen (2). Förhandlingar mellan parlamentet och rådet om ytterligare lagstiftningsinstrument pågår för närvarande (3). |
| --- | --- |

D.

Europaparlamentet och rådet har redan delvis antagit de lagstiftningsinstrument som behövs genomförande av Århuskonventionen (2). Förhandlingar mellan parlamentet och rådet om ytterligare lagstiftningsinstrument pågår för närvarande (3).

| E. | Syftet med Århuskonventionen är att göra det möjligt för offentliga myndigheter och medborgare att både individuellt och kollektivt ta sitt ansvar för att skydda och förbättra miljön med tanke på nuvarande och kommande generationers välfärd. |
| --- | --- |

E.

Syftet med Århuskonventionen är att göra det möjligt för offentliga myndigheter och medborgare att både individuellt och kollektivt ta sitt ansvar för att skydda och förbättra miljön med tanke på nuvarande och kommande generationers välfärd.

| F. | Kievprotokollet om register över utsläpp och överföringar av föroreningar bidrar till att företag kan ställas till svars, samt till att minska föroreningar och främja hållbar utveckling. |
| --- | --- |

F.

Kievprotokollet om register över utsläpp och överföringar av föroreningar bidrar till att företag kan ställas till svars, samt till att minska föroreningar och främja hållbar utveckling.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar EU att inta en ledande, öppen och konstruktiv roll i förhandlingarna. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar EU att inta en ledande, öppen och konstruktiv roll i förhandlingarna.

| 2. | Europaparlamentet menar att det andra partsmötet kommer att ge goda möjligheter att såväl studera de framsteg som gjorts som att diskutera framtida utmaningar. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet menar att det andra partsmötet kommer att ge goda möjligheter att såväl studera de framsteg som gjorts som att diskutera framtida utmaningar.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar med eftertryck kommissionen och medlemsstaterna att se till att de beslut som fattas vid partsmötet leder till en utvidgad tillämpning och utveckling av konventionen och att det skapas synergieffekter mellan Århuskonventionen och de relevanta multilaterala miljööverenskommelserna. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar med eftertryck kommissionen och medlemsstaterna att se till att de beslut som fattas vid partsmötet leder till en utvidgad tillämpning och utveckling av konventionen och att det skapas synergieffekter mellan Århuskonventionen och de relevanta multilaterala miljööverenskommelserna.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar med eftertryck kommissionen och särskilt medlemsstaterna att se till att






  — | det fastställs specifika bestämmelser för att garantera ett effektivt och omfattande offentligt deltagande i beslutsprocessen avseende genetiskt modifierade organismer, vid behov genom att konventionen och dess bilagor ändras, |
| --- | --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar med eftertryck kommissionen och särskilt medlemsstaterna att se till att

—

det fastställs specifika bestämmelser för att garantera ett effektivt och omfattande offentligt deltagande i beslutsprocessen avseende genetiskt modifierade organismer, vid behov genom att konventionen och dess bilagor ändras,

| — | det inrättas ett permanent finansieringssystem som kan garantera förutsägbar finansiering, |
| --- | --- |

—

det inrättas ett permanent finansieringssystem som kan garantera förutsägbar finansiering,

| — | mekanismen för efterlevnadskontroll förbättras ytterligare utifrån de erfarenheter som gjorts. |
| --- | --- |

—

mekanismen för efterlevnadskontroll förbättras ytterligare utifrån de erfarenheter som gjorts.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar med eftertryck kommissionen och medlemsstaterna att fortsätta lagstiftningsarbetet i syfte att anta ett lagstiftningsinstrument i syfte att genomföra artikel 9 i konventionen i Europeiska unionen. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar med eftertryck kommissionen och medlemsstaterna att fortsätta lagstiftningsarbetet i syfte att anta ett lagstiftningsinstrument i syfte att genomföra artikel 9 i konventionen i Europeiska unionen.

| 6. | Europaparlamentet stöder det arbete som utförs av andra relevanta internationella organisationer och inom ramen för andra konventioner, i synnerhet Cartagenaprotokollet om biosäkerhet, men anser dock att Århuskonventionen är rätt forum för att överlägga om övergripande principer när det gäller allmänhetens tillgång till information, deltagande och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet stöder det arbete som utförs av andra relevanta internationella organisationer och inom ramen för andra konventioner, i synnerhet Cartagenaprotokollet om biosäkerhet, men anser dock att Århuskonventionen är rätt forum för att överlägga om övergripande principer när det gäller allmänhetens tillgång till information, deltagande och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar med eftertryck de länder som ännu inte ratificerat Århuskonventionen och Kievprotokollet om register över utsläpp och överföringar av föroreningar att göra detta och att acceptera att andra länder utanför FN:s kommission för Europa får möjlighet att bli parter till konventionen om de önskar det. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar med eftertryck de länder som ännu inte ratificerat Århuskonventionen och Kievprotokollet om register över utsläpp och överföringar av föroreningar att göra detta och att acceptera att andra länder utanför FN:s kommission för Europa får möjlighet att bli parter till konventionen om de önskar det.

| 8. | Europaparlamentet anser att de ledamöter från Europaparlamentet som ingår i EG-delegationen bör kunna göra en viktig insats och förväntar sig därför att de ges tillträde till EU:s samordningsmöten i Almaty och åtminstone får observatörsstatus, med eller utan rätt att uttala sig. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser att de ledamöter från Europaparlamentet som ingår i EG-delegationen bör kunna göra en viktig insats och förväntar sig därför att de ges tillträde till EU:s samordningsmöten i Almaty och åtminstone får observatörsstatus, med eller utan rätt att uttala sig.

| 9. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament och sekretariatet för FN:s kommission för Europa, med en begäran om att resolutionen skall spridas till alla parter som inte är medlemmar i EU. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament och sekretariatet för FN:s kommission för Europa, med en begäran om att resolutionen skall spridas till alla parter som inte är medlemmar i EU.

---

(1)  Rådets beslut av den 17 februari 2005 om ingående av Århuskonventionen på Europeiska gemenskapens vägnar (ännu ej offentliggjort).

(2)  Direktiv 2003/4/EG om allmänhetens tillgång till miljöinformation och om upphävande av rådets direktiv 90/313/EEG (EUT L 41, 14.2.2003, s. 26); direktiv 2003/35/EG om åtgärder för allmänhetens deltagande i utarbetandet av vissa planer och program avseende miljön och om ändring, med avseende på allmänhetens deltagande och rätt till rättslig prövning, av rådets direktiv 85/337/EEG och 96/61/EG (EUT L 156, 25.6.2003, s. 17).

(3)  Förslag till förordning om hur Århuskonventionen skall tillämpas på Europeiska gemenskapens institutioner och organ (KOM(2003)0622); förslag till direktiv om tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor (KOM(2003)0624).

P6_TA(2005)0177

Klimatförändringar

Europaparlamentets resolution om seminariet för regeringarnas sakkunniga om klimatförändringar

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Kyotoprotokollet till Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar, av den 11 december 1997, de förfaranden för dess tillämpning som antogs under konferenserna i Bonn (juli 2001), Marrakesh (november 2001), New Delhi (november 2002), Milano (december 2003) och Buenos Aires (december 2004), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Kyotoprotokollet till Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar, av den 11 december 1997, de förfaranden för dess tillämpning som antogs under konferenserna i Bonn (juli 2001), Marrakesh (november 2001), New Delhi (november 2002), Milano (december 2003) och Buenos Aires (december 2004),

| — | med beaktande av det beslut som togs vid den tionde konferensen för parterna till FN:s klimatkonvention att i maj 2005 sammankalla ett seminarium för regeringarnas sakkunniga om klimatförändringar i syfte att främja ett informellt informationsutbyte om åtgärder för att mildra effekterna av och tillåta anpassningar till dessa, för att ge parterna möjlighet att fortsätta utvecklingen av effektiva och lämpliga sätt att bemöta klimatförändringar, samt om de handlingsplaner och åtgärder som deras respektive regeringar vidtagit till stöd för genomförandet av de åtaganden de redan gjort inom ramen för konventionen om klimatförändringar och Kyotoprotokollet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det beslut som togs vid den tionde konferensen för parterna till FN:s klimatkonvention att i maj 2005 sammankalla ett seminarium för regeringarnas sakkunniga om klimatförändringar i syfte att främja ett informellt informationsutbyte om åtgärder för att mildra effekterna av och tillåta anpassningar till dessa, för att ge parterna möjlighet att fortsätta utvecklingen av effektiva och lämpliga sätt att bemöta klimatförändringar, samt om de handlingsplaner och åtgärder som deras respektive regeringar vidtagit till stöd för genomförandet av de åtaganden de redan gjort inom ramen för konventionen om klimatförändringar och Kyotoprotokollet,

| — | med beaktande av sina resolutioner om klimatförändringar, i synnerhet resolutionen av den 13 januari 2005 om resultatet av Buenos Aires-konferensen om klimatförändringar (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner om klimatförändringar, i synnerhet resolutionen av den 13 januari 2005 om resultatet av Buenos Aires-konferensen om klimatförändringar (1),

| — | med beaktande av artikel 108.5 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 108.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Klimatförändringarna är en av de allra största utmaningarna under det tjugoförsta århundradet. De får omfattande globala miljömässiga, ekonomiska och sociala följder och förväntas negativt påverka den hållbara utvecklingen och utkomstförhållandena för miljontals människor över hela världen. |
| --- | --- |

A.

Klimatförändringarna är en av de allra största utmaningarna under det tjugoförsta århundradet. De får omfattande globala miljömässiga, ekonomiska och sociala följder och förväntas negativt påverka den hållbara utvecklingen och utkomstförhållandena för miljontals människor över hela världen.

| B. | FN:s klimatkonvention som trädde i kraft den 21 mars 1994 och nu har 189 parter ger en handlingsram som syftar till att stabilisera halterna av växthusgaser i atmosfären, i syfte att förhindra att ”mänsklig verksamhet påverkar klimatsystemet på ett farligt sätt”. |
| --- | --- |

B.

FN:s klimatkonvention som trädde i kraft den 21 mars 1994 och nu har 189 parter ger en handlingsram som syftar till att stabilisera halterna av växthusgaser i atmosfären, i syfte att förhindra att ”mänsklig verksamhet påverkar klimatsystemet på ett farligt sätt”.

| C. | Kyotoprotokollet till FN:s klimatkonvention trädde i kraft den 16 februari 2005 efter det att det ratificerats av 146 länder och regionala organisationer för ekonomisk integration, vilka tillsammans står för 61,6 procent av 1990 års totala växthusgasutsläpp i Annex I-länderna. |
| --- | --- |

C.

Kyotoprotokollet till FN:s klimatkonvention trädde i kraft den 16 februari 2005 efter det att det ratificerats av 146 länder och regionala organisationer för ekonomisk integration, vilka tillsammans står för 61,6 procent av 1990 års totala växthusgasutsläpp i Annex I-länderna.

| D. | Kyotoprotokollet fastställer bindande mål för utsläppsminskningar för Annex I-länder för perioden 2008–2012. Vidare ålägger protokollet parterna att inleda prövningen av åtaganden för följande perioder senast sju år före utgången av den första åtagandeperioden. |
| --- | --- |

D.

Kyotoprotokollet fastställer bindande mål för utsläppsminskningar för Annex I-länder för perioden 2008–2012. Vidare ålägger protokollet parterna att inleda prövningen av åtaganden för följande perioder senast sju år före utgången av den första åtagandeperioden.

| E. | Vid den tionde partskonferensen (COP-10), som hölls i Buenos Aires i december 2004, fattades beslut om att i maj 2005 sammankalla ett seminarium för regeringarnas sakkunniga för att främja det informella informationsutbytet parterna emellan om åtgärder för att mildra effekterna av och tillåta anpassningar till klimatförändringar och om handlingsplaner och åtgärder till stöd för genomförandet av de åtaganden som redan gjorts. |
| --- | --- |

E.

Vid den tionde partskonferensen (COP-10), som hölls i Buenos Aires i december 2004, fattades beslut om att i maj 2005 sammankalla ett seminarium för regeringarnas sakkunniga för att främja det informella informationsutbytet parterna emellan om åtgärder för att mildra effekterna av och tillåta anpassningar till klimatförändringar och om handlingsplaner och åtgärder till stöd för genomförandet av de åtaganden som redan gjorts.

| F. | Industriländerna har huvudansvaret för utsläppen av växthusgaser och bör därför spela en ledande roll i arbetet med att minska utsläppen. Europaparlamentet har konsekvent uppmanat EU att inta denna ledande roll. |
| --- | --- |

F.

Industriländerna har huvudansvaret för utsläppen av växthusgaser och bör därför spela en ledande roll i arbetet med att minska utsläppen. Europaparlamentet har konsekvent uppmanat EU att inta denna ledande roll.

| G. | Kyotoprotokollets mål är en viktig förutsättning för den globala strategin när det gäller klimatförändringar. Därutöver det är nödvändigt att snarast möjligt fastställa ytterligare mål för tiden efter 2012 för att skapa klarhet om förutsättningarna för investeringar i lågkolhaltiga energikällor, teknik för att begränsa växthusgasutsläpp och förnybara energikällor samt för att undvika investeringar i inkompatibel energiinfrastruktur. Arbetet med klimatförändringsfrågorna innebär också möjligheter och stimulans till innovativa åtgärder i linje med de mål som ingår i Lissabonagendan. |
| --- | --- |

G.

Kyotoprotokollets mål är en viktig förutsättning för den globala strategin när det gäller klimatförändringar. Därutöver det är nödvändigt att snarast möjligt fastställa ytterligare mål för tiden efter 2012 för att skapa klarhet om förutsättningarna för investeringar i lågkolhaltiga energikällor, teknik för att begränsa växthusgasutsläpp och förnybara energikällor samt för att undvika investeringar i inkompatibel energiinfrastruktur. Arbetet med klimatförändringsfrågorna innebär också möjligheter och stimulans till innovativa åtgärder i linje med de mål som ingår i Lissabonagendan.

| H. | Målet att begränsa ökningen av den globala medeltemperaturen till mindre än 2 °C jämfört med den förindustriella nivån bör också fastställas inom ramen för FN:s klimatkonvention och Kyotoprotokollet. |
| --- | --- |

H.

Målet att begränsa ökningen av den globala medeltemperaturen till mindre än 2 °C jämfört med den förindustriella nivån bör också fastställas inom ramen för FN:s klimatkonvention och Kyotoprotokollet.

| I. | Enligt aktuella vetenskapliga studier är risken att ökningen kommer att överstiga gränsen på 2 °C omkring 85 procent om halten av växthusgaser stabiliseras på en nivå av 550 miljondelar (koldioxidekvivalenter) och omkring 50 procent om de stabiliseras på en nivå av 450 miljondelar. Med andra ord, dessa studier pekar på möjligheten att världen har betydligt mindre tid än vad som tidigare antagits att minska de totala utsläppen av växthusgaser, om den skall undvika att den globala medeltemperaturen överstiger den förindustriella nivån med mer än 2 °C, och därigenom undvika farliga klimatförändringar. Detta kan innebära att alla som släpper växthusgaser i stora mängder kan i en nära framtid tvingas minska sina utsläpp ytterligare, vilket ytterligare understryker betydelsen av en större global insats. |
| --- | --- |

I.

Enligt aktuella vetenskapliga studier är risken att ökningen kommer att överstiga gränsen på 2 °C omkring 85 procent om halten av växthusgaser stabiliseras på en nivå av 550 miljondelar (koldioxidekvivalenter) och omkring 50 procent om de stabiliseras på en nivå av 450 miljondelar. Med andra ord, dessa studier pekar på möjligheten att världen har betydligt mindre tid än vad som tidigare antagits att minska de totala utsläppen av växthusgaser, om den skall undvika att den globala medeltemperaturen överstiger den förindustriella nivån med mer än 2 °C, och därigenom undvika farliga klimatförändringar. Detta kan innebära att alla som släpper växthusgaser i stora mängder kan i en nära framtid tvingas minska sina utsläpp ytterligare, vilket ytterligare understryker betydelsen av en större global insats.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar beslutet från Buenos Aires att sammankalla ett seminarium för regeringarnas sakkunniga. Parlamentet beklagar dock att den tionde partskonferensen, trots EU-delegationens ansträngningar, gav mötet en mycket snävt definierad dagordning. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar beslutet från Buenos Aires att sammankalla ett seminarium för regeringarnas sakkunniga. Parlamentet beklagar dock att den tionde partskonferensen, trots EU-delegationens ansträngningar, gav mötet en mycket snävt definierad dagordning.

| 2. | Europaparlamentet är av den bestämda uppfattningen att EU bör fortsätta att gå i bräschen för de internationella ansträngningarna för att ta itu med klimatförändringarna. Parlamentet understryker att ansträngningar måste göras på tre fronter för att förankra EU:s klimatpolitik hemmavid: årliga nedskärningar i EU-ekonomins energianvändning i storleksordningen 2–2,5 procent, en märkbart större andel alternativa energiformer i den samlade energipotten och ett väsentligt ökat stöd till forskning kring och utveckling av hållbara energikällor. Parlamentet understryker vidare att här utgör transportsektorn en stor utmaning och att nya och innovativa handlingsplaner är av nöden för att begränsa utsläppen från väg-, luft- och sjötransporter, samt uppmanar kommissionen att lägga fram förslag om hur dessa problem kan bemötas på ett kostnadseffektivt sätt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet är av den bestämda uppfattningen att EU bör fortsätta att gå i bräschen för de internationella ansträngningarna för att ta itu med klimatförändringarna. Parlamentet understryker att ansträngningar måste göras på tre fronter för att förankra EU:s klimatpolitik hemmavid: årliga nedskärningar i EU-ekonomins energianvändning i storleksordningen 2–2,5 procent, en märkbart större andel alternativa energiformer i den samlade energipotten och ett väsentligt ökat stöd till forskning kring och utveckling av hållbara energikällor. Parlamentet understryker vidare att här utgör transportsektorn en stor utmaning och att nya och innovativa handlingsplaner är av nöden för att begränsa utsläppen från väg-, luft- och sjötransporter, samt uppmanar kommissionen att lägga fram förslag om hur dessa problem kan bemötas på ett kostnadseffektivt sätt.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar slutsatserna från Europeiska rådets möte i Bryssel den 22–23 mars 2005, och i synnerhet det faktum att man enats om mål för utsläppsminskningar fram till 2020 på 15–-30 procent i gruppen av industriländer. Dock beklagar parlamentet att Europeiska rådet vid detta tillfälle inte gav något besked om mål för utsläppsminskningar på längre sikt, och föreslår krav på utsläppsminskningar på 60–80 procent fram till 2050. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet välkomnar slutsatserna från Europeiska rådets möte i Bryssel den 22–23 mars 2005, och i synnerhet det faktum att man enats om mål för utsläppsminskningar fram till 2020 på 15–-30 procent i gruppen av industriländer. Dock beklagar parlamentet att Europeiska rådet vid detta tillfälle inte gav något besked om mål för utsläppsminskningar på längre sikt, och föreslår krav på utsläppsminskningar på 60–80 procent fram till 2050.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att på EU:s vägnar, vid det förestående seminariet för regeringarnas sakkunniga, lägga fram ett förslag om en framtida klimatpolitik som är i linje med EU-målet om att begränsa ökningen av den globala medeltemperaturen till mindre än 2 °C jämfört med den förindustriella nivån, vilket innebär att de globala utsläppen av växthusgaser måste nå sin topp inom två årtionden. Denna politik bör respektera principerna om rättvisa, ansvar och förmåga eller kapacitet att agera. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att på EU:s vägnar, vid det förestående seminariet för regeringarnas sakkunniga, lägga fram ett förslag om en framtida klimatpolitik som är i linje med EU-målet om att begränsa ökningen av den globala medeltemperaturen till mindre än 2 °C jämfört med den förindustriella nivån, vilket innebär att de globala utsläppen av växthusgaser måste nå sin topp inom två årtionden. Denna politik bör respektera principerna om rättvisa, ansvar och förmåga eller kapacitet att agera.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att lägga fram förslag om en framtida strategi som utgår från Kyotoprotokollet och från miljöinnovation och utvecklingen av miljöteknik, med särskilt inriktning på energi- och transportområdet, och att särskilt prioritera detta arbete inom ramen för relevanta politiska initiativ såsom handlingsplanen om miljöteknik, det sjunde ramprogrammet för forskning o.s.v. Parlamentet anser att man bör göra en ansträngning att samarbeta med olika länder, i första hand de mest avancerade utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att lägga fram förslag om en framtida strategi som utgår från Kyotoprotokollet och från miljöinnovation och utvecklingen av miljöteknik, med särskilt inriktning på energi- och transportområdet, och att särskilt prioritera detta arbete inom ramen för relevanta politiska initiativ såsom handlingsplanen om miljöteknik, det sjunde ramprogrammet för forskning o.s.v. Parlamentet anser att man bör göra en ansträngning att samarbeta med olika länder, i första hand de mest avancerade utvecklingsländerna.

| 6. | Europaparlamentet insisterar på att seminariet för regeringarnas sakkunniga bör inriktas på att inom ramen för FN:s klimatkonvention och Kyotoprotokollet utveckla effektiva och lämpliga motåtgärder mot klimatförändringarna för perioden efter 2012. Parlamentet begär att en skriftlig rapport om resultaten från seminariet offentliggörs, så att dessa resultat kan utgöra underlag för de formella förhandlingar om åtagandeperioden efter 2012 som inleds 2005. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet insisterar på att seminariet för regeringarnas sakkunniga bör inriktas på att inom ramen för FN:s klimatkonvention och Kyotoprotokollet utveckla effektiva och lämpliga motåtgärder mot klimatförändringarna för perioden efter 2012. Parlamentet begär att en skriftlig rapport om resultaten från seminariet offentliggörs, så att dessa resultat kan utgöra underlag för de formella förhandlingar om åtagandeperioden efter 2012 som inleds 2005.

| 7. | Europaparlamentet anser att en framtida klimatpolitik måste baseras på gemensamt men separat ansvar och på fortsatt och utökad minskning av utsläppen, samt att fler länder bör delta i ansträngningarna att minska utsläppen, framför allt Förenta staterna men också Kina, Indien och andra avancerade utvecklingsländer. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att understryka behovet av klimatskydd i dialogen med internationella samarbetspartner, i synnerhet Förenta staterna, Kina och Indien. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att en framtida klimatpolitik måste baseras på gemensamt men separat ansvar och på fortsatt och utökad minskning av utsläppen, samt att fler länder bör delta i ansträngningarna att minska utsläppen, framför allt Förenta staterna men också Kina, Indien och andra avancerade utvecklingsländer. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att understryka behovet av klimatskydd i dialogen med internationella samarbetspartner, i synnerhet Förenta staterna, Kina och Indien.

| 8. | Europaparlamentet anser att företag som konkurrerar internationellt, i synnerhet inom energiintensiva industrier, ställer krav på en sektorvis indelning av framtida internationella mål för utsläppsminskningar i syfte att skapa lika villkor på den internationella marknaden. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta upp frågan om en sådan sektorvis indelning i sina diskussioner. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser att företag som konkurrerar internationellt, i synnerhet inom energiintensiva industrier, ställer krav på en sektorvis indelning av framtida internationella mål för utsläppsminskningar i syfte att skapa lika villkor på den internationella marknaden. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta upp frågan om en sådan sektorvis indelning i sina diskussioner.

| 9. | Europaparlamentet konstaterar att det finns risk för kolläckage till mer avancerade utvecklingsländer. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet konstaterar att det finns risk för kolläckage till mer avancerade utvecklingsländer.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar samtliga länder som inte ratificerat Kyotoprotokollet att göra detta snarast möjligt. Parlamentet uppmanar Förenta staterna och Australien att ompröva sina beslut att inte ansluta sig samt, som ett första steg, att uppfylla sina åtaganden inom FN:s klimatkonvention att minska sina utsläpp till 1990 års nivå. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar samtliga länder som inte ratificerat Kyotoprotokollet att göra detta snarast möjligt. Parlamentet uppmanar Förenta staterna och Australien att ompröva sina beslut att inte ansluta sig samt, som ett första steg, att uppfylla sina åtaganden inom FN:s klimatkonvention att minska sina utsläpp till 1990 års nivå.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i en eventuell kostnads-nyttoanalys av klimatförändringsstrategier beakta möjligheten att anta gränsanpassningsåtgärder för att utjämna de eventuella konkurrensfördelar som producenter i industriländer utan kolrestriktioner skulle kunna få. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i en eventuell kostnads-nyttoanalys av klimatförändringsstrategier beakta möjligheten att anta gränsanpassningsåtgärder för att utjämna de eventuella konkurrensfördelar som producenter i industriländer utan kolrestriktioner skulle kunna få.

| 12. | Europaparlamentet insisterar på att man måste öka det ekonomiska stödet för anpassningsåtgärder i utvecklingsländerna, varvid särskild uppmärksamhet bör riktas åt de minst utvecklade länderna, och understryker dessutom att ekonomisk utveckling är en rättighet för alla utvecklingsländer. Parlamentet anser dock att utvecklingsländerna inte nödvändigtvis måste följa industriländernas exempel när det gäller föroreningar, och att starka mekanismer bör utvecklas inom EU, lämpligtvis genom medlemsstaternas exportkreditmyndigheter, för att främja teknologiska bockhopp (”technology leap-frogging”) i utvecklingsländernas energi-och transportsektorer för att uppmuntra till utvecklingsmodeller som leder till minskade kolutsläpp. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet insisterar på att man måste öka det ekonomiska stödet för anpassningsåtgärder i utvecklingsländerna, varvid särskild uppmärksamhet bör riktas åt de minst utvecklade länderna, och understryker dessutom att ekonomisk utveckling är en rättighet för alla utvecklingsländer. Parlamentet anser dock att utvecklingsländerna inte nödvändigtvis måste följa industriländernas exempel när det gäller föroreningar, och att starka mekanismer bör utvecklas inom EU, lämpligtvis genom medlemsstaternas exportkreditmyndigheter, för att främja teknologiska bockhopp (”technology leap-frogging”) i utvecklingsländernas energi-och transportsektorer för att uppmuntra till utvecklingsmodeller som leder till minskade kolutsläpp.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att göra mätbara framsteg mot en kolsnål ekonomi. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att dela med sig av erfarenheter och bästa praxis, både med andra medlemsstater och med länder i andra delar av världen. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att göra mätbara framsteg mot en kolsnål ekonomi. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att dela med sig av erfarenheter och bästa praxis, både med andra medlemsstater och med länder i andra delar av världen.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar de kommande brittiska och österrikiska ordförandeskapen att se till att man inte tappar fart i frågan om klimatförändringar, utan snarare ökar den, samtidigt som graden av engagemang och antalet internationella samarbetspartner i processen bör öka. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar de kommande brittiska och österrikiska ordförandeskapen att se till att man inte tappar fart i frågan om klimatförändringar, utan snarare ökar den, samtidigt som graden av engagemang och antalet internationella samarbetspartner i processen bör öka.

| 15. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament och sekretariatet för FN:s klimatkonvention, med en begäran om att resolutionen skall spridas till alla parter som inte är medlemmar i EU. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament och sekretariatet för FN:s klimatkonvention, med en begäran om att resolutionen skall spridas till alla parter som inte är medlemmar i EU.

---

(1)  Antagna texter, P6_TA(2005)0005.

P6_TA(2005)0178

Situationen i Sudan

Europaparlamentets resolution om Sudan

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av alla relevanta resolutioner från FN:s säkerhetsråd, bland annat resolution 1593 (2005) om situationen i Sudan och resolution 1564 (2005), i enlighet med vilken internationella undersökningskommittén för Darfur lade fram sin rapport till FN:s generalsekreterare den 25 januari 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av alla relevanta resolutioner från FN:s säkerhetsråd, bland annat resolution 1593 (2005) om situationen i Sudan och resolution 1564 (2005), i enlighet med vilken internationella undersökningskommittén för Darfur lade fram sin rapport till FN:s generalsekreterare den 25 januari 2005,

| — | med beaktande av den handlingsplan för Darfur som FN och Sudans regering antog den 5 augusti 2004, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den handlingsplan för Darfur som FN och Sudans regering antog den 5 augusti 2004,

| — | med beaktande av det övergripande fredsavtal som Sudans regering och Sudanesiska folkets befrielse-rörelse/-armé (SPLM/A) undertecknade den 9 januari 2005 i Nairobi, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det övergripande fredsavtal som Sudans regering och Sudanesiska folkets befrielse-rörelse/-armé (SPLM/A) undertecknade den 9 januari 2005 i Nairobi,

| — | med beaktande av sin resolution från 16 september 2004 om den humanitära situationen i Sudan (1) och resolution AVS-EU 3777/05 av den 21 april 2005 från den gemensamma parlamentariska församlingen AVS-EU om situationen i Sudan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution från 16 september 2004 om den humanitära situationen i Sudan (1) och resolution AVS-EU 3777/05 av den 21 april 2005 från den gemensamma parlamentariska församlingen AVS-EU om situationen i Sudan,

| — | med beaktande av FN:s lägesrapport om Sudan av den 26 april 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s lägesrapport om Sudan av den 26 april 2005,

| — | med beaktande av artikel 108.5 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 108.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | I det övergripande fredsavtalet föreskrivs det separata väpnade styrkor, varvid 91 000 regeringssoldater skall dras tillbaka från landets södra delar inom två och ett halvt år och Sudanesiska folkets befrielsearmé skall dras tillbaka från landets norra delar inom åtta månader, en rättvis fördelning av oljerikedomar samt val efter tre år. |
| --- | --- |

A.

I det övergripande fredsavtalet föreskrivs det separata väpnade styrkor, varvid 91 000 regeringssoldater skall dras tillbaka från landets södra delar inom två och ett halvt år och Sudanesiska folkets befrielsearmé skall dras tillbaka från landets norra delar inom åtta månader, en rättvis fördelning av oljerikedomar samt val efter tre år.

| B. | FN:s säkerhetsråd beslutade i sin resolution 1593 (2005) att hänskjuta situationen i Darfur sedan i juli 2002 till Internationella brottmålsdomstolens åklagare. |
| --- | --- |

B.

FN:s säkerhetsråd beslutade i sin resolution 1593 (2005) att hänskjuta situationen i Darfur sedan i juli 2002 till Internationella brottmålsdomstolens åklagare.

| C. | Undertecknandet av fredsavtalen i Naivasha den 31 december 2004 välkomnas men våldet från alla sidor fortsätter i Darfur. Sudans regering fortsätter att bryta eldupphörsavtalen med luftattacker och underlåter att upplösa Janjaweed och ställa de ansvariga inför rätta. Det antal tillfällen som rebellerna har brutit mot vapenvilan har ökat dramatisk under den senaste tiden. |
| --- | --- |

C.

Undertecknandet av fredsavtalen i Naivasha den 31 december 2004 välkomnas men våldet från alla sidor fortsätter i Darfur. Sudans regering fortsätter att bryta eldupphörsavtalen med luftattacker och underlåter att upplösa Janjaweed och ställa de ansvariga inför rätta. Det antal tillfällen som rebellerna har brutit mot vapenvilan har ökat dramatisk under den senaste tiden.

| D. | Den internationella undersökningskommittén noterade sin rapport att krigsförbrytelser som är lika allvarliga och avskyvärda som folkmord begåtts i Darfur, bland annat urskillningslösa angrepp, bland annat i form av dödande av civila, tortyr, ofrivilligt försvinnande, förstörande av byar, våldtäkter och andra former av sexuellt våld. Kommittén kom fram till att de som misstänkts som skyldiga för dessa överträdelser är individuella gärningsman, inbegripet tjänstemän i den sudanesiska regeringen, medlemmar i milisstyrkor, medlemmar i rebellgrupper och vissa utländska arméofficerare som handlat på eget bevåg. |
| --- | --- |

D.

Den internationella undersökningskommittén noterade sin rapport att krigsförbrytelser som är lika allvarliga och avskyvärda som folkmord begåtts i Darfur, bland annat urskillningslösa angrepp, bland annat i form av dödande av civila, tortyr, ofrivilligt försvinnande, förstörande av byar, våldtäkter och andra former av sexuellt våld. Kommittén kom fram till att de som misstänkts som skyldiga för dessa överträdelser är individuella gärningsman, inbegripet tjänstemän i den sudanesiska regeringen, medlemmar i milisstyrkor, medlemmar i rebellgrupper och vissa utländska arméofficerare som handlat på eget bevåg.

| E. | Enligt den internationella undersökningskommittén saknar det sudanesiska rättsväsendet både kapacitet och vilja att ta itu med situationen i Darfur. |
| --- | --- |

E.

Enligt den internationella undersökningskommittén saknar det sudanesiska rättsväsendet både kapacitet och vilja att ta itu med situationen i Darfur.

| F. | Undertecknandet av fredsavtalen i Naivasha föranledde Europeiska kommissionen att utlova att Sudan återigen skulle få tillgång till 450 000 000 euro från Europeiska utvecklingsfonden, till en början med en summa på 50 000 000 euro i humanitärt stöd som delades mellan Nord och Syd. |
| --- | --- |

F.

Undertecknandet av fredsavtalen i Naivasha föranledde Europeiska kommissionen att utlova att Sudan återigen skulle få tillgång till 450 000 000 euro från Europeiska utvecklingsfonden, till en början med en summa på 50 000 000 euro i humanitärt stöd som delades mellan Nord och Syd.

| G. | Afrikanska unionen (AU) har hittills spelat en mycket positivt roll genom förebyggande arbete, kontroll av vapenvilan och rapportering av brott mot vapenvilan. AU försöker att återuppta fredssamtalen om Darfur och samtalen planeras att formellt återupptas i slutet av maj 2005. |
| --- | --- |

G.

Afrikanska unionen (AU) har hittills spelat en mycket positivt roll genom förebyggande arbete, kontroll av vapenvilan och rapportering av brott mot vapenvilan. AU försöker att återuppta fredssamtalen om Darfur och samtalen planeras att formellt återupptas i slutet av maj 2005.

| H. | Enligt vissa uppskattningar skall 300 000 personer ha dött i Darfur (2), med 10 000 som dör varje månad (3) på grund av konsekvenserna av våldet, bland annat av undernäring och sjukdomar. Fortfarande är 1,65 miljoner personer fördrivna i Darfur (4) och det finns rapporter om att vissa under tvång återförs till sina hem. |
| --- | --- |

H.

Enligt vissa uppskattningar skall 300 000 personer ha dött i Darfur (2), med 10 000 som dör varje månad (3) på grund av konsekvenserna av våldet, bland annat av undernäring och sjukdomar. Fortfarande är 1,65 miljoner personer fördrivna i Darfur (4) och det finns rapporter om att vissa under tvång återförs till sina hem.

| I. | Återintegreringen av före detta soldater från de beväpnade styrkorna i Sudan är ett avgörande problem, och det är av största vikt att civilpersoner samt alla formella och informella milisstyrkor avväpnas för att man skall kunna inrätta ordning, säkerhet, frihet och stabilitet. |
| --- | --- |

I.

Återintegreringen av före detta soldater från de beväpnade styrkorna i Sudan är ett avgörande problem, och det är av största vikt att civilpersoner samt alla formella och informella milisstyrkor avväpnas för att man skall kunna inrätta ordning, säkerhet, frihet och stabilitet.

| J. | Den kommande regnperioden skulle kunna förvärra situationen och 3,5–4 miljoner personer kan komma att behöva mat och sjukvård. FN:s världslivsmedelsprogram saknar fortfarande resurser att tillhandahålla tillräckligt med mat för de internt fördrivna personerna och endast 20 procent av behoven har täckts sedan den 11 april 2005. |
| --- | --- |

J.

Den kommande regnperioden skulle kunna förvärra situationen och 3,5–4 miljoner personer kan komma att behöva mat och sjukvård. FN:s världslivsmedelsprogram saknar fortfarande resurser att tillhandahålla tillräckligt med mat för de internt fördrivna personerna och endast 20 procent av behoven har täckts sedan den 11 april 2005.

| K. | Mudawi Ibrahim Adam samt hans kollega Yasir Salim och chauffören Abdalla Taha arresterades den 8 maj 2005 bara några timmar innan Adam skulle resa till Irland för att ta emot Frontline Human Rights Defender-priset från president McAleese. |
| --- | --- |

K.

Mudawi Ibrahim Adam samt hans kollega Yasir Salim och chauffören Abdalla Taha arresterades den 8 maj 2005 bara några timmar innan Adam skulle resa till Irland för att ta emot Frontline Human Rights Defender-priset från president McAleese.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar varmt det historiska övergripande fredsavtal som Sudans regering och SPLM/A undertecknade i Nairobi den 9 januari 2005. Avtalet markerade slutet på 21 års inbördeskrig och var ett viktigt steg på vägen mot fred i södra Sudan. Avtalet innebär en utveckling som även kan bidra till att skapa fred i Darfur. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar varmt det historiska övergripande fredsavtal som Sudans regering och SPLM/A undertecknade i Nairobi den 9 januari 2005. Avtalet markerade slutet på 21 års inbördeskrig och var ett viktigt steg på vägen mot fred i södra Sudan. Avtalet innebär en utveckling som även kan bidra till att skapa fred i Darfur.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar samtliga parter att utan dröjsmål genomföra det övergripande fredsavtalet och dess protokoll, som bland annat omfattar avtal om fördelning av makt och välstånd. Parlamentet uppmanar Sudans regering och att använda de oljeinkomster som de kommer att få enligt den resursfördelning som föreskrivs i det övergripande fredsavtalet för utvecklingsändamål så att folket i Sudan kan se fördelarna med fred. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar samtliga parter att utan dröjsmål genomföra det övergripande fredsavtalet och dess protokoll, som bland annat omfattar avtal om fördelning av makt och välstånd. Parlamentet uppmanar Sudans regering och att använda de oljeinkomster som de kommer att få enligt den resursfördelning som föreskrivs i det övergripande fredsavtalet för utvecklingsändamål så att folket i Sudan kan se fördelarna med fred.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar signatärerna till fredsavtalet att inkludera alla politiska och civila aktörer vid utarbetandet av den nya författningen för att garantera legitimitet och ett brett stöd för en demokratisk övergångsprocess från politikerna och folket. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar signatärerna till fredsavtalet att inkludera alla politiska och civila aktörer vid utarbetandet av den nya författningen för att garantera legitimitet och ett brett stöd för en demokratisk övergångsprocess från politikerna och folket.

| 4. | Europaparlamentet framhåller att kvinnors deltagande och icke-diskriminering i beslutsprocessen, både i lagstiftnings- och genomförandefasen, är av största vikt för ett gott styre. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet framhåller att kvinnors deltagande och icke-diskriminering i beslutsprocessen, både i lagstiftnings- och genomförandefasen, är av största vikt för ett gott styre.

| 5. | Europaparlamentet betonar att återuppbyggnaden av Sudan kräver att ingående hänsyn tas till mötes-och yttrandefriheten och till närvaron av oberoende medier för att garantera demokratisk pluralism. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet betonar att återuppbyggnaden av Sudan kräver att ingående hänsyn tas till mötes-och yttrandefriheten och till närvaron av oberoende medier för att garantera demokratisk pluralism.

| 6. | Europaparlamentet understryker att det övergripande fredsavtalet kan bidra till hållbar fred och stabilitet i hela Sudan och till strävandena för att komma till rätta med situationen i Darfur. Parlamentet är emellertid samtidigt mycket bekymrat över att den växande osäkerheten och det tilltagande våldet samt avsaknaden av en fredlig lösning på krisen i Darfur kan komma att äventyra hela fredsprocessen. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet understryker att det övergripande fredsavtalet kan bidra till hållbar fred och stabilitet i hela Sudan och till strävandena för att komma till rätta med situationen i Darfur. Parlamentet är emellertid samtidigt mycket bekymrat över att den växande osäkerheten och det tilltagande våldet samt avsaknaden av en fredlig lösning på krisen i Darfur kan komma att äventyra hela fredsprocessen.

| 7. | Europaparlamentet välkomnar säkerhetsrådets beslut att inrätta United Nations Mission in the Sudan (Unmis), en styrka på 10 000 man med uppgift att avväpna de stridande, skapa försoning, se till att lag och ordning upprätthålls och att de mänskliga rättigheterna respekteras, röja minor samt övervaka val. Dessutom skall styrkan delta i landets återuppbyggnads- och utvecklingsprocess. Parlamentet lovordar de länder som deltar i Unmis. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet välkomnar säkerhetsrådets beslut att inrätta United Nations Mission in the Sudan (Unmis), en styrka på 10 000 man med uppgift att avväpna de stridande, skapa försoning, se till att lag och ordning upprätthålls och att de mänskliga rättigheterna respekteras, röja minor samt övervaka val. Dessutom skall styrkan delta i landets återuppbyggnads- och utvecklingsprocess. Parlamentet lovordar de länder som deltar i Unmis.

| 8. | Europaparlamentet välkomnar AU:s beslut att utöka sin fredsbevarande styrka i Darfur till ca 7 700 soldater. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet välkomnar AU:s beslut att utöka sin fredsbevarande styrka i Darfur till ca 7 700 soldater.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar FN:s säkerhetsråds beslut om att hänskjuta situationen i Darfur till Internationella brottmålsdomstolen (ICC). Europaparlamentet välkomnar också att Kofi Annan den 5 april 2005 överlämnade namnen på 51 personer som misstänks för krigsförbrytelser till ICC:s chefsåklagare. Europaparlamentet uppmanar med eftertryck Sudans regering och alla andra parter i konflikten att göra sitt yttersta för att samarbeta fullt ut med denna domstol. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet välkomnar FN:s säkerhetsråds beslut om att hänskjuta situationen i Darfur till Internationella brottmålsdomstolen (ICC). Europaparlamentet välkomnar också att Kofi Annan den 5 april 2005 överlämnade namnen på 51 personer som misstänks för krigsförbrytelser till ICC:s chefsåklagare. Europaparlamentet uppmanar med eftertryck Sudans regering och alla andra parter i konflikten att göra sitt yttersta för att samarbeta fullt ut med denna domstol.

| 10. | Europaparlamentet kritiserar skarpt att den sudanesiska regeringen beskrivit FN:s resolution 1593 (2005) som orättvis och att rebelledare inte ger sitt stöd till ICC. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet kritiserar skarpt att den sudanesiska regeringen beskrivit FN:s resolution 1593 (2005) som orättvis och att rebelledare inte ger sitt stöd till ICC.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar alla parter att stödja ICC i syfte att sätta stopp för den straffrihetskultur som råder i Darfur. Europaparlamentet är övertygat om att det skulle stärka fredsprocessen i Darfur och hjälpa utvecklingen i Sudan överlag om resolutionen efterlevdes. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar alla parter att stödja ICC i syfte att sätta stopp för den straffrihetskultur som råder i Darfur. Europaparlamentet är övertygat om att det skulle stärka fredsprocessen i Darfur och hjälpa utvecklingen i Sudan överlag om resolutionen efterlevdes.

| 12. | Europaparlamentet stödjer helhjärtat säkerhetsrådets vädjan till ICC att stöda internationella samarbetsinsatser för att främja rättssäkerhet, skydda mänskliga rättigheter och bekämpa straffriheten i Darfur. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet stödjer helhjärtat säkerhetsrådets vädjan till ICC att stöda internationella samarbetsinsatser för att främja rättssäkerhet, skydda mänskliga rättigheter och bekämpa straffriheten i Darfur.

| 13. | Europaparlamentet fördömer Sudans regering och håller den ansvarig för att i årtionden ha margina-liserat vissa samhällsgrupper och regioner i ekonomiskt och politiskt hänseende, vilket har förvärrat konflikten i Darfur. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet fördömer Sudans regering och håller den ansvarig för att i årtionden ha margina-liserat vissa samhällsgrupper och regioner i ekonomiskt och politiskt hänseende, vilket har förvärrat konflikten i Darfur.

| 14. | Europaparlamentet fördömer våldet, terrorn och den utbredda förekomsten av våldtäkter som pågår i Darfur, inbegripet kidnappningar av medarbetare från icke-statliga organisationer och milisens och andras attacker på civila i södra och västra Darfur den 25 respektive den 26 april 2005, något som framkommit av FN-rapporter (5). Europaparlamentet uppmanar alla parter att omedelbart upphöra med våldet, konflikterna och de sexuella attackerna i Darfur. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet fördömer våldet, terrorn och den utbredda förekomsten av våldtäkter som pågår i Darfur, inbegripet kidnappningar av medarbetare från icke-statliga organisationer och milisens och andras attacker på civila i södra och västra Darfur den 25 respektive den 26 april 2005, något som framkommit av FN-rapporter (5). Europaparlamentet uppmanar alla parter att omedelbart upphöra med våldet, konflikterna och de sexuella attackerna i Darfur.

| 15. | Europaparlamentet fördömer våldet, hotelserna och trakasserierna som äger rum i lägren för internt fördrivna personer i Darfur och att vissa internationella icke-statliga organisationer vägrats tillträde till dessa läger. Europaparlamentet insisterar på att internationella icke-statliga organisationer måste garanteras obegränsat tillträde till alla delar av landet, inklusive dessa flyktingläger. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet fördömer våldet, hotelserna och trakasserierna som äger rum i lägren för internt fördrivna personer i Darfur och att vissa internationella icke-statliga organisationer vägrats tillträde till dessa läger. Europaparlamentet insisterar på att internationella icke-statliga organisationer måste garanteras obegränsat tillträde till alla delar av landet, inklusive dessa flyktingläger.

| 16. | Europaparlamentet fördömer gripandena av Adam, ordförande för Sudans sociala utvecklingsorganisation (som tidigare hållits fången under sju månader under 2004), samt gripandet av hans kollega Salim och chauffören Taha. Parlamentet uppmanar Sudans regering att utan dröjsmål frige alla tre. Parlamentet insisterar på att de sudanesiska myndigheterna skall tala om var de håller Adam fången och tillåta honom att ta kontakt med familj och advokater. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet fördömer gripandena av Adam, ordförande för Sudans sociala utvecklingsorganisation (som tidigare hållits fången under sju månader under 2004), samt gripandet av hans kollega Salim och chauffören Taha. Parlamentet uppmanar Sudans regering att utan dröjsmål frige alla tre. Parlamentet insisterar på att de sudanesiska myndigheterna skall tala om var de håller Adam fången och tillåta honom att ta kontakt med familj och advokater.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar EU att utöva kraftiga påtryckningar mot de sudanesiska myndigheterna så att de omedelbart friger och hejdar de systematiska trakasserierna av Adam. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar EU att utöva kraftiga påtryckningar mot de sudanesiska myndigheterna så att de omedelbart friger och hejdar de systematiska trakasserierna av Adam.

| 18. | Europaparlamentet insisterar på att det måste vara frivilligt för alla internt fördrivna personer att återvända och att detta i så fall måste ske säkert och under beskydd. Det internationella samfundet måste informeras om alla planerade förflyttningar av internt fördrivna personer innan sådana förflyttningar genomförs. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet insisterar på att det måste vara frivilligt för alla internt fördrivna personer att återvända och att detta i så fall måste ske säkert och under beskydd. Det internationella samfundet måste informeras om alla planerade förflyttningar av internt fördrivna personer innan sådana förflyttningar genomförs.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar Sudans regering att garantera att kvinnor som har våldtagits får omedelbar behandling efter att händelsen anmälts och att göra allt som står i dess makt för att ytterligare utbilda polisen i frågor som rör sexuellt och könsrelaterat våld. I detta sammanhang välkomnar parlamentet de ändringar som har gjorts i förfarandet för att anmäla våldtäkt (upphävandet av kravet på inlämnande av Formulär 8 och erkännande av medicinska icke-statliga organisationers likvärdighet som behandlingscenter), vilket justitieministern meddelade delegationen. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar Sudans regering att garantera att kvinnor som har våldtagits får omedelbar behandling efter att händelsen anmälts och att göra allt som står i dess makt för att ytterligare utbilda polisen i frågor som rör sexuellt och könsrelaterat våld. I detta sammanhang välkomnar parlamentet de ändringar som har gjorts i förfarandet för att anmäla våldtäkt (upphävandet av kravet på inlämnande av Formulär 8 och erkännande av medicinska icke-statliga organisationers likvärdighet som behandlingscenter), vilket justitieministern meddelade delegationen.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar alla parter som är inblandade i konflikten i Sudan att avhålla sig från rekrytering och användning av barnsoldater under 18 års ålder och uppmanar de sudanesiska myndigheterna att skydda tvångsförflyttade barn, framför allt ensamma minderåriga. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar alla parter som är inblandade i konflikten i Sudan att avhålla sig från rekrytering och användning av barnsoldater under 18 års ålder och uppmanar de sudanesiska myndigheterna att skydda tvångsförflyttade barn, framför allt ensamma minderåriga.

| 21. | Europaparlamentet fördömer den verksamhet som bedrivs av Herrens motståndsarmé i södra Sudan och Uganda. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet fördömer den verksamhet som bedrivs av Herrens motståndsarmé i södra Sudan och Uganda.

| 22. | Europaparlamentet påminner om att särskilda insatser bör göras för att blåsa nytt liv i den ekonomiska verksamheten, främst inom jordbrukssektorn, inbegripet kvinnors möjligheter att erhålla mikrokrediter. Barns och kvinnors hälsa samt utbildning bör få särskild uppmärksamhet och stöd, i synnerhet i landets södra delar. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet påminner om att särskilda insatser bör göras för att blåsa nytt liv i den ekonomiska verksamheten, främst inom jordbrukssektorn, inbegripet kvinnors möjligheter att erhålla mikrokrediter. Barns och kvinnors hälsa samt utbildning bör få särskild uppmärksamhet och stöd, i synnerhet i landets södra delar.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att biståndet på 450 000 000 euro betalas ut successivt och så långt det går via humanitära organisationer. Parlamentet betonar att Sudans regering endast skall få tillgång till dessa medel om ordentliga framsteg mot fred uppnås i Darfur, inbegripet ett stop för allt våld, tillbakahållande av miliser som stöds av Sudans regering och samarbete med ICC:s undersökningar. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att biståndet på 450 000 000 euro betalas ut successivt och så långt det går via humanitära organisationer. Parlamentet betonar att Sudans regering endast skall få tillgång till dessa medel om ordentliga framsteg mot fred uppnås i Darfur, inbegripet ett stop för allt våld, tillbakahållande av miliser som stöds av Sudans regering och samarbete med ICC:s undersökningar.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att brådskande tillhandahålla generösa bidrag till de humanitära insatser som pågår i Sudan och Tchad, däribland det decentraliserade samarbetet. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att brådskande tillhandahålla generösa bidrag till de humanitära insatser som pågår i Sudan och Tchad, däribland det decentraliserade samarbetet.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar Sudans regering samt regeringarna i Tchad, Libyen och Centralafrikanska republiken att införa striktare kontroller av handeln med handeldvapen i regionen. Parlamentet uppmanar FN:s säkerhetsråd att vidta alla nödvändiga åtgärder för att stoppa spridningen av vapen till Darfurområdet och att överväga begränsade sanktioner som ett lämpligt medel för att hejda ytterligare vapenhandel och vapenspridning i detta område. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar Sudans regering samt regeringarna i Tchad, Libyen och Centralafrikanska republiken att införa striktare kontroller av handeln med handeldvapen i regionen. Parlamentet uppmanar FN:s säkerhetsråd att vidta alla nödvändiga åtgärder för att stoppa spridningen av vapen till Darfurområdet och att överväga begränsade sanktioner som ett lämpligt medel för att hejda ytterligare vapenhandel och vapenspridning i detta område.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar Förenta staterna att stärka sitt åtagande att lösa konflikten och att sätta stopp för straffriheten i Darfur efter mötena om global terrorism med ledaren för den sudanesiska regeringens säkerhets- och underrättelsetjänst. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar Förenta staterna att stärka sitt åtagande att lösa konflikten och att sätta stopp för straffriheten i Darfur efter mötena om global terrorism med ledaren för den sudanesiska regeringens säkerhets- och underrättelsetjänst.

| 27. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Sudans regering, Afrikanska unionen, medlemsstaternas regeringar, Förenta staterna, Ryssland, Tchad, Libyen, Eritrea, Egypten och Kina, FN:s generalsekreterare, ordförandena för AVS-EU:s gemensamma församling samt AVS-ministerrådet. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Sudans regering, Afrikanska unionen, medlemsstaternas regeringar, Förenta staterna, Ryssland, Tchad, Libyen, Eritrea, Egypten och Kina, FN:s generalsekreterare, ordförandena för AVS-EU:s gemensamma församling samt AVS-ministerrådet.

---

(1)  Antagna texter, P6_TA(2004)0012.

(2)  Underhusets internationella utvecklingskommittés rapport om Darfur i Sudan: ”The responsibility to protect”, femte rapporten från session 2004–05, volym I, 16 mars 2005, s. 7.

(3)  Världslivsmedelsprogrammets nyhetssida på Internet, http://www.wfp.org, 13 september 2004.

(4)  Rapporten från den internationella undersökningskommittén för Darfur till FN:s generalsekreterare, 25 januari 2005, s. 62.

(5)  FN:s lägesrapport om Sudan, 26 april 2005

P6_TA(2005)0179

Situationen i Kirgizistan och Centralasien

Europaparlamentets resolution om situationen i Kirgizistan och Centralasien

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Kirgizistan och centralasiatiska republiker, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Kirgizistan och centralasiatiska republiker,

| — | med beaktande av partnerskaps- och samarbetsavtalen med Kirgizistan, Kazakstan och Uzbekistan vilka redan har trätt i kraft, |
| --- | --- |

—

med beaktande av partnerskaps- och samarbetsavtalen med Kirgizistan, Kazakstan och Uzbekistan vilka redan har trätt i kraft,

| — | med beaktande av partnerskaps- och samarbetsavtalen med Tadzjikistan och Turkmenistan, vilka har undertecknats men ännu inte ratificerats, |
| --- | --- |

—

med beaktande av partnerskaps- och samarbetsavtalen med Tadzjikistan och Turkmenistan, vilka har undertecknats men ännu inte ratificerats,

| — | med beaktande av Europeiska kommissionens strategidokument för Centralasien 2002–2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska kommissionens strategidokument för Centralasien 2002–2006,

| — | med beaktande av sin resolution av den 28 april 2005 om de mänskliga rättigheterna i världen 2004 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 28 april 2005 om de mänskliga rättigheterna i världen 2004 (1),

| — | med beaktande av uttalandet från ordförandeskapet på Europeiska unionens vägnar den 4 mars 2005 om parlamentsvalen i Kirgizistan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet från ordförandeskapet på Europeiska unionens vägnar den 4 mars 2005 om parlamentsvalen i Kirgizistan,

| — | med beaktande av förklaringarna från Javier Solana, Europeiska unionens höge representant för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, den 21 och 25 mars 2005 om situationen i Kirgizistan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringarna från Javier Solana, Europeiska unionens höge representant för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, den 21 och 25 mars 2005 om situationen i Kirgizistan,

| — | med beaktande av uttalandet från ordförandeskapet på Europeiska unionens vägnar den 30 mars 2005 om situationen i Kirgizistan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet från ordförandeskapet på Europeiska unionens vägnar den 30 mars 2005 om situationen i Kirgizistan,

| — | med beaktande av OSSE:s förklaringar om situationen i Kirgizistan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av OSSE:s förklaringar om situationen i Kirgizistan,

| — | med beaktande av artikel 103.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 103.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Omstridda val har på sistone hållits i vissa av republikerna i Centralasien. Enligt rapporterna från internationella observatörer är det uppenbart att valen inte uppfyllde internationella normer. |
| --- | --- |

A.

Omstridda val har på sistone hållits i vissa av republikerna i Centralasien. Enligt rapporterna från internationella observatörer är det uppenbart att valen inte uppfyllde internationella normer.

| B. | Efter de två allmänna valomgångarna i Kirgizistan den 27 februari och 13 mars 2005 pågick omfattande protester i Kirgizistan, vilket ledde till president Askar Akajevs fall. Denne undertecknade sin avgångsansökan den 4 april 2005 efter att ha flytt till Moskva. |
| --- | --- |

B.

Efter de två allmänna valomgångarna i Kirgizistan den 27 februari och 13 mars 2005 pågick omfattande protester i Kirgizistan, vilket ledde till president Askar Akajevs fall. Denne undertecknade sin avgångsansökan den 4 april 2005 efter att ha flytt till Moskva.

| C. | Den 11 april 2005 godkändes Akajevs avgång vid omröstning i Kirgizistans nyvalda parlament, som fått sin bekräftelse av centralvalnämnden. |
| --- | --- |

C.

Den 11 april 2005 godkändes Akajevs avgång vid omröstning i Kirgizistans nyvalda parlament, som fått sin bekräftelse av centralvalnämnden.

| D. | Det beslutades att presidentval skulle hållas den 10 juli 2005. |
| --- | --- |

D.

Det beslutades att presidentval skulle hållas den 10 juli 2005.

| E. | Den labila säkerhetssituationen är ytterst oroväckande. I huvudsak som en följd av den kännbart försämrade ekonomiska och sociala situationen utbröt relativt fredliga demonstrationer i mars 2005. |
| --- | --- |

E.

Den labila säkerhetssituationen är ytterst oroväckande. I huvudsak som en följd av den kännbart försämrade ekonomiska och sociala situationen utbröt relativt fredliga demonstrationer i mars 2005.

| F. | Valrörelsen i Kirgizistan är ett testfall. Om den utfaller med gott resultat kan den jämna vägen för sådana demokratiska förändringar samt institutionella och ekonomiska reformer som är nödvändiga i alla de övriga länderna i Centralasien. |
| --- | --- |

F.

Valrörelsen i Kirgizistan är ett testfall. Om den utfaller med gott resultat kan den jämna vägen för sådana demokratiska förändringar samt institutionella och ekonomiska reformer som är nödvändiga i alla de övriga länderna i Centralasien.

| G. | Det medlingsarbete som OSSE gjort mellan de politiska fraktionerna och vid parlamentsvalen i februari och mars 2005 är värt att välkomnas och detta gäller också för den åtgärdsplan för stabilitet och säkerhet i landet som OSSE framlagt under valkampanjen och efter denna. |
| --- | --- |

G.

Det medlingsarbete som OSSE gjort mellan de politiska fraktionerna och vid parlamentsvalen i februari och mars 2005 är värt att välkomnas och detta gäller också för den åtgärdsplan för stabilitet och säkerhet i landet som OSSE framlagt under valkampanjen och efter denna.

| H. | I de flesta av länderna i Centralasien förekommer kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Det handlar då framför allt om att det saknas ett lämpligt rättsväsen och om att oppositionspartierna åläggs begränsningar, vilket även gäller oberoende samhällsorganisationer från det civila samhället samt massmediernas frihet. |
| --- | --- |

H.

I de flesta av länderna i Centralasien förekommer kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Det handlar då framför allt om att det saknas ett lämpligt rättsväsen och om att oppositionspartierna åläggs begränsningar, vilket även gäller oberoende samhällsorganisationer från det civila samhället samt massmediernas frihet.

| I. | Det är ytterligt oroväckande att regeringarna i de övriga länderna i Centralasien reagerat på händelserna i Kirgizistan genom att söka skärpa lagarna för att förhindra att något liknande utspelar sig i deras egna länder. |
| --- | --- |

I.

Det är ytterligt oroväckande att regeringarna i de övriga länderna i Centralasien reagerat på händelserna i Kirgizistan genom att söka skärpa lagarna för att förhindra att något liknande utspelar sig i deras egna länder.

| J. | De centralasiatiska republikerna är nyckelfigurer för att bekämpa internationell terrorism, smuggling av narkotika och religiös fundamentalism, och de spelar en avgörande roll på energiområdet. |
| --- | --- |

J.

De centralasiatiska republikerna är nyckelfigurer för att bekämpa internationell terrorism, smuggling av narkotika och religiös fundamentalism, och de spelar en avgörande roll på energiområdet.

| 1. | Europaparlamentet upprätthåller sitt orubbliga stöd till den demokratiska omvandlingen som nu är på gång i Kirgizistan, samt till att friheter reellt skall kunna utövas, framför allt de grundläggande rättigheterna, yttrandefriheten, friheten att vara av annan åsikt än de styrande och pressfriheten, liksom också till att valen skall vara rättvisa och öppna. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet upprätthåller sitt orubbliga stöd till den demokratiska omvandlingen som nu är på gång i Kirgizistan, samt till att friheter reellt skall kunna utövas, framför allt de grundläggande rättigheterna, yttrandefriheten, friheten att vara av annan åsikt än de styrande och pressfriheten, liksom också till att valen skall vara rättvisa och öppna.

| 2. | Europaparlamentet lovordar det civila samhällets ansträngningar i Kirgizistan som ett svar på år av förtryck för att åstadkomma verklig förändring. Parlamentet anser att liknande förväntningar finns i de civila samhällena i andra länder i området. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet lovordar det civila samhällets ansträngningar i Kirgizistan som ett svar på år av förtryck för att åstadkomma verklig förändring. Parlamentet anser att liknande förväntningar finns i de civila samhällena i andra länder i området.

| 3. | Europaparlamentet anser att en genuin demokratisk process i Kirgizistan skulle utgöra ett utmärkt exempel för de andra centralasiatiska länderna. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att en genuin demokratisk process i Kirgizistan skulle utgöra ett utmärkt exempel för de andra centralasiatiska länderna.

| 4. | Europaparlamentet ber rådet och kommissionen att samarbeta med och att vid behov hjälpa och stöda OSSE och de nyutnämnda myndigheterna i Kirgizistan i deras svåra uppgift att förbereda det kommande presidentvalet och skapa de grundläggande förutsättningarna för att det skall bli fritt och korrekt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet ber rådet och kommissionen att samarbeta med och att vid behov hjälpa och stöda OSSE och de nyutnämnda myndigheterna i Kirgizistan i deras svåra uppgift att förbereda det kommande presidentvalet och skapa de grundläggande förutsättningarna för att det skall bli fritt och korrekt.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar Kirgizistans interimistiska regering att på demokratisk väg inleda en politik av dialog och nationell försoning och att upprätthålla den allmänna säkerheten. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar Kirgizistans interimistiska regering att på demokratisk väg inleda en politik av dialog och nationell försoning och att upprätthålla den allmänna säkerheten.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar myndigheterna i Kirgizistan att göra allt för att få i gång en verklig demokratisering av landet, utgående från ett äkta flerpartisystem och respekt för de mänskliga rättigheterna och för rättsstaten. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang att det skall inledas en författningsreform under former som medger ett verkligt medborgardeltagande, så att det skall kunna garanteras att det gamla systemet för styre ändras radikalt. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar myndigheterna i Kirgizistan att göra allt för att få i gång en verklig demokratisering av landet, utgående från ett äkta flerpartisystem och respekt för de mänskliga rättigheterna och för rättsstaten. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang att det skall inledas en författningsreform under former som medger ett verkligt medborgardeltagande, så att det skall kunna garanteras att det gamla systemet för styre ändras radikalt.

| 7. | Europaparlamentet gör myndigheterna i Kirgizistan uppmärksamma på behovet av fortsatt goda relationer mellan de nationella minoriteterna i landet. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet gör myndigheterna i Kirgizistan uppmärksamma på behovet av fortsatt goda relationer mellan de nationella minoriteterna i landet.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att finna utvägar till att förbättra partnerskaps-och samarbetsavtalet med Kirgizistan och att anpassa det till den nya situationens krav, så att det fastställs riktmärken på demokratins och ekonomins område med bättre relationer som följd. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att finna utvägar till att förbättra partnerskaps-och samarbetsavtalet med Kirgizistan och att anpassa det till den nya situationens krav, så att det fastställs riktmärken på demokratins och ekonomins område med bättre relationer som följd.

| 9. | Europaparlamentet ber rådet och kommissionen att fastställa och anta en gemensam strategi för de centralasiatiska republikerna för att införa ett övergripande och konsekvent angreppssätt på kort och medellång sikt avseende hela regionen. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet ber rådet och kommissionen att fastställa och anta en gemensam strategi för de centralasiatiska republikerna för att införa ett övergripande och konsekvent angreppssätt på kort och medellång sikt avseende hela regionen.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att förstärka Tacisdemokratiprogrammen i Centralasien för att stärka det civila samhället och stödja arbetet med att bygga upp öppna institutioner som medger insyn. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att förstärka Tacisdemokratiprogrammen i Centralasien för att stärka det civila samhället och stödja arbetet med att bygga upp öppna institutioner som medger insyn.

| 11. | Europaparlamentet ber kommissionen att ta med republikerna i Centralasien i prioriteringarna för det europeiska initiativet för demokrati och mänskliga rättigheter och att särskilt betona att politiska fångar skall friges och massmedierna vara oberoende. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet ber kommissionen att ta med republikerna i Centralasien i prioriteringarna för det europeiska initiativet för demokrati och mänskliga rättigheter och att särskilt betona att politiska fångar skall friges och massmedierna vara oberoende.

| 12. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Kirgizistans president, regering och parlament samt till OSSE. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Kirgizistans president, regering och parlament samt till OSSE.

---

(1)  Antagna texter, P6_TA(2005)0150.

P6_TA(2005)0180

Europas framtid sextio år efter andra världskrigets slut

Europaparlamentets resolution om sextioårsdagen av slutet på andra världskrigeti Europa den 8 maj 1945

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 103.2 i arbetsordningen, och av följandeskäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 103.2 i arbetsordningen, och av följandeskäl:

| A. | Den 8 maj firasårsdagen av slutet på andra världskriget i Europa efter Nazitysklands kapitulation1945. |
| --- | --- |

A.

Den 8 maj firasårsdagen av slutet på andra världskriget i Europa efter Nazitysklands kapitulation1945.

| B. | Vi hedrar minnet av och sörjer alla dem som föll offerför nazisternas grymma förtryck. |
| --- | --- |

B.

Vi hedrar minnet av och sörjer alla dem som föll offerför nazisternas grymma förtryck.

| C. | Vi hedrar i synnerhet minnet av alla dem som fölloffer för förintelsen. |
| --- | --- |

C.

Vi hedrar i synnerhet minnet av alla dem som fölloffer för förintelsen.

| D. | Vi hedrar minnet av och sörjer alla dem som på samtligasidor föll offer för kriget, som en gemensam europeisk tragedi. |
| --- | --- |

D.

Vi hedrar minnet av och sörjer alla dem som på samtligasidor föll offer för kriget, som en gemensam europeisk tragedi.

| E. | Vi känner tacksamhet mot alla dem som bidrog tillbefrielsen från nationalsocialismen, ett system av omänsklighet och diktatur,symboliserad genom detta datum den 8 maj 1945. |
| --- | --- |

E.

Vi känner tacksamhet mot alla dem som bidrog tillbefrielsen från nationalsocialismen, ett system av omänsklighet och diktatur,symboliserad genom detta datum den 8 maj 1945.

| F. | Vi hyllar i synnerhet alla de allierade styrkor somoffrade livet och de nationer, i synnerhet Förenta staterna, Förenade kungariket,Sovjetunionen och övriga allierade stater som stred i kriget mot nazism ochfascism. Vi känner tacksamhet mot de nationer som kraftfullt stödde återupprättandetav frihet och demokrati i merparten av den västra delen av vår kontinent. |
| --- | --- |

F.

Vi hyllar i synnerhet alla de allierade styrkor somoffrade livet och de nationer, i synnerhet Förenta staterna, Förenade kungariket,Sovjetunionen och övriga allierade stater som stred i kriget mot nazism ochfascism. Vi känner tacksamhet mot de nationer som kraftfullt stödde återupprättandetav frihet och demokrati i merparten av den västra delen av vår kontinent.

| G. | Vi minns att slutet på andra världskriget för vissanationer innebar ett nytt förtryck genom Sovjetunionen under Stalin. |
| --- | --- |

G.

Vi minns att slutet på andra världskriget för vissanationer innebar ett nytt förtryck genom Sovjetunionen under Stalin.

| H. | Vi är medvetna om omfattningen av lidandet, orättvisornaoch den långvariga sociala, politiska och ekonomiska nedgång som följde förde nationer som blev fångna öster om det som sedan skulle bli järnridån. |
| --- | --- |

H.

Vi är medvetna om omfattningen av lidandet, orättvisornaoch den långvariga sociala, politiska och ekonomiska nedgång som följde förde nationer som blev fångna öster om det som sedan skulle bli järnridån.

| I. | Vi erkänner de central- och östeuropeiska ländernasframgång när det gäller att upprätta rättsstaten och respekt för de mänskligarättigheterna efter de demokratiska revolutioner då de kommunistiska regimernastörtades och länderna gjorde sig fria. |
| --- | --- |

I.

Vi erkänner de central- och östeuropeiska ländernasframgång när det gäller att upprätta rättsstaten och respekt för de mänskligarättigheterna efter de demokratiska revolutioner då de kommunistiska regimernastörtades och länderna gjorde sig fria.

| J. | Den europeiska integrationsprocessens och den transatlantiskaalliansens framgångar och den fred och det välstånd de har fört med sig ärett mäktigt svar på de läxor vi lärt av svunna tiders motgångar och misslyckanden. |
| --- | --- |

J.

Den europeiska integrationsprocessens och den transatlantiskaalliansens framgångar och den fred och det välstånd de har fört med sig ärett mäktigt svar på de läxor vi lärt av svunna tiders motgångar och misslyckanden.

| 1. | Europaparlamentet understryker hur viktigt det äratt hålla minnet av det förflutna levande, eftersom försoning inte kan åstadkommasutan sanning och hågkomst. Parlamentet betonar samtidigt att det endast ärett starkt Europa som kan erbjuda en möjlighet att komma över de illdåd sombegåtts i det förflutna. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet understryker hur viktigt det äratt hålla minnet av det förflutna levande, eftersom försoning inte kan åstadkommasutan sanning och hågkomst. Parlamentet betonar samtidigt att det endast ärett starkt Europa som kan erbjuda en möjlighet att komma över de illdåd sombegåtts i det förflutna.

| 2. | Europaparlamentet ger uttryck för sin respekt föroch hyllar alla dem som stred mot diktaturerna, i synnerhet dem som blev derasoffer. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet ger uttryck för sin respekt föroch hyllar alla dem som stred mot diktaturerna, i synnerhet dem som blev derasoffer.

| 3. | Europaparlamentet upprepar löftet om ett fredligtoch blomstrande Europa som bygger på värdena respekt för människans värdighet,frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstatsprincipen och respekt för de mänskligarättigheterna. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet upprepar löftet om ett fredligtoch blomstrande Europa som bygger på värdena respekt för människans värdighet,frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstatsprincipen och respekt för de mänskligarättigheterna.

| 4. | Europaparlamentet bekräftar att det står enigt i sittmotstånd mot alla former av totalitärt styre på vilken ideologisk grund detän må vila. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet bekräftar att det står enigt i sittmotstånd mot alla former av totalitärt styre på vilken ideologisk grund detän må vila.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar det första tillfälletatt högtidlighålla denna årsdag tillsammans med valda ledamöter från EU:salla tjugofem medlemsstater, eftersom detta är ett uttryck för den allt fastaresammanhållningen mellan våra länder och medborgare, som har övervunnit klyftanmellan angripare och offer samt mellan segrare och förlorare. Parlamentetvälkomnar vidare detta tillfälle att dela och förena våra minnen på vägenmot ett sant gemensamt europeiskt minne, samt att förhindra att nationalismoch totalitärt styre uppstår igen. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet välkomnar det första tillfälletatt högtidlighålla denna årsdag tillsammans med valda ledamöter från EU:salla tjugofem medlemsstater, eftersom detta är ett uttryck för den allt fastaresammanhållningen mellan våra länder och medborgare, som har övervunnit klyftanmellan angripare och offer samt mellan segrare och förlorare. Parlamentetvälkomnar vidare detta tillfälle att dela och förena våra minnen på vägenmot ett sant gemensamt europeiskt minne, samt att förhindra att nationalismoch totalitärt styre uppstår igen.

| 6. | Europaparlamentet välkomnar det faktum att även decentral- och östeuropeiska staterna och folken nu kan njuta av friheten ochrätten att besluta om sitt öde efter så många decennier av sovjetisk dominanseller ockupation eller andra kommunistiska diktaturer. Parlamentet välkomnarTysklands återförenande och att tio av de central- och östeuropeiska staternaredan har anslutit sig till EU, eller snart kommer att göra det. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet välkomnar det faktum att även decentral- och östeuropeiska staterna och folken nu kan njuta av friheten ochrätten att besluta om sitt öde efter så många decennier av sovjetisk dominanseller ockupation eller andra kommunistiska diktaturer. Parlamentet välkomnarTysklands återförenande och att tio av de central- och östeuropeiska staternaredan har anslutit sig till EU, eller snart kommer att göra det.

| 7. | Europaparlamentet understryker att den europeiskaintegrationsprocessen har hjälpt till att besegra nästan alla efterkrigsdiktaturerpå den europeiska kontinenten, såväl i de central- och östeuropeiska ländernasom i Spanien, Portugal och Grekland. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet understryker att den europeiskaintegrationsprocessen har hjälpt till att besegra nästan alla efterkrigsdiktaturerpå den europeiska kontinenten, såväl i de central- och östeuropeiska ländernasom i Spanien, Portugal och Grekland.

| 8. | Europaparlamentet deklarerar att den europeiska integrationsprocessenoch den ytterligare utvecklingen av EU som en modell för fred är resultatetav folkets fria vilja att välja sitt eget öde och en gemensam framtid. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet deklarerar att den europeiska integrationsprocessenoch den ytterligare utvecklingen av EU som en modell för fred är resultatetav folkets fria vilja att välja sitt eget öde och en gemensam framtid.

| 9. | Europaparlamentet deklarerar att inget land har rättatt bestämma över ett annat lands öde, i enlighet med Helsingfors-överenskommelsen. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet deklarerar att inget land har rättatt bestämma över ett annat lands öde, i enlighet med Helsingfors-överenskommelsen.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar alla länder att öppnade arkiv som har med andra världskriget att göra. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar alla länder att öppnade arkiv som har med andra världskriget att göra.

| 11. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översändadenna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas parlament, anslutnings-och kandidatländernas regeringar och parlament, regeringarna och parlamenteni länder associerade till EU, Europarådets medlemsländers regeringar och parlamentsamt till Förenta staternas kongress. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översändadenna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas parlament, anslutnings-och kandidatländernas regeringar och parlament, regeringarna och parlamenteni länder associerade till EU, Europarådets medlemsländers regeringar och parlamentsamt till Förenta staternas kongress.

P6_TA(2005)0181

Budget 2006: Europaparlamentets budgetberäkning

Europaparlamentets resolution om beräkning av Europaparlamentets inkomsteroch utgifter för budgetåret 2006 (2005/2012(BUD))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 272.2 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 272.2 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002/avden 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiskagemenskapernas allmänna budget (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002/avden 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiskagemenskapernas allmänna budget (1),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 6 maj1999 mellan Europaparlamentet, rådet, och kommissionen om budgetdisciplinoch förbättring av budgetförfarandet (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 6 maj1999 mellan Europaparlamentet, rådet, och kommissionen om budgetdisciplinoch förbättring av budgetförfarandet (2),

| — | med beaktande av parlamentets resolution av den 9 mars2005 om riktlinjerna för avsnitt II, IV, V, VI, VII, VIII (A) och VIII(B) och om det preliminära förslaget till Europaparlamentets budgetberäkning(avsnitt I) för budgetförfarandet för budgetåret 2006 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av parlamentets resolution av den 9 mars2005 om riktlinjerna för avsnitt II, IV, V, VI, VII, VIII (A) och VIII(B) och om det preliminära förslaget till Europaparlamentets budgetberäkning(avsnitt I) för budgetförfarandet för budgetåret 2006 (3),

| — | med beaktande av generalsekreterarens rapport till presidiet om detpreliminära förslaget till parlamentets budgetberäkning för budgetåret 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av generalsekreterarens rapport till presidiet om detpreliminära förslaget till parlamentets budgetberäkning för budgetåret 2006,

| — | med beaktande av det preliminära förslaget till budgetberäkning sompresidiet upprättade den 11 april 2005 i enlighetmed artikel 22.6 och artikel 73 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det preliminära förslaget till budgetberäkning sompresidiet upprättade den 11 april 2005 i enlighetmed artikel 22.6 och artikel 73 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av artikel 73 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 73 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A6-0106/2005),och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A6-0106/2005),och av följande skäl:

| A. | Taket för utgiftskategori 5 (administrativa utgifter)i budgetplanen har, som ett resultat av en teknisk justering, fastställtstill 6 528 000 000 euro för budgeten för 2006 (4). Den tekniska justeringen innebär en ökning med 45 000 000 euro i 2006 års priser över det belopp som beräknadesi 2004 års rapport från generalsekreterarna. |
| --- | --- |

A.

Taket för utgiftskategori 5 (administrativa utgifter)i budgetplanen har, som ett resultat av en teknisk justering, fastställtstill 6 528 000 000 euro för budgeten för 2006 (4). Den tekniska justeringen innebär en ökning med 45 000 000 euro i 2006 års priser över det belopp som beräknadesi 2004 års rapport från generalsekreterarna.

| B. | 2006 är det sista budgetåret under den nuvarande budgetplanen. |
| --- | --- |

B.

2006 är det sista budgetåret under den nuvarande budgetplanen.

| C. | 2004 års utvidgning måste konsolideras och nästa utvidgningmåste förberedas. |
| --- | --- |

C.

2004 års utvidgning måste konsolideras och nästa utvidgningmåste förberedas.

| D. | Budgetberäkningen för 2006 grundas på följande huvudparametrar:40 arbetsveckor (inklusive fyra valkretsveckor), tolv ordinarie sammanträdesperioderoch sex extra sammanträdesperioder, löneökningar på 2,3 procent och ett schablonavdragpå 7 procent för tjänster som inte är knutna till utvidgningen. |
| --- | --- |

D.

Budgetberäkningen för 2006 grundas på följande huvudparametrar:40 arbetsveckor (inklusive fyra valkretsveckor), tolv ordinarie sammanträdesperioderoch sex extra sammanträdesperioder, löneökningar på 2,3 procent och ett schablonavdragpå 7 procent för tjänster som inte är knutna till utvidgningen.

| E. | Ett antal förslag som för närvarande utarbetas avpresidiet, och de ekonomiska följderna av dessa, kommer inte att föreliggaför behandling förrän vid den första behandlingen av budgeten till hösten. |
| --- | --- |

E.

Ett antal förslag som för närvarande utarbetas avpresidiet, och de ekonomiska följderna av dessa, kommer inte att föreliggaför behandling förrän vid den första behandlingen av budgeten till hösten.

Politiska prioriteringar

Konsolideringen av 2004 års utvidgning och förberedelserna för nästa utvidgning

| 1. | Europaparlamentet anser att slutförandet av konsolideringenav 2004 års utvidgning och förberedelserna för nästa utvidgning utgör en betydandeutmaning för parlamentets budget för 2006. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet anser att slutförandet av konsolideringenav 2004 års utvidgning och förberedelserna för nästa utvidgning utgör en betydandeutmaning för parlamentets budget för 2006.

| 2. | Europaparlamentet är oroat över det stora antalethittills obesatta tjänster för utvidgningen som inrättades i 2004 och 2005års budgetar, av vilka förmodligen endast 78 procent kommer att vara tillsattavid utgången av 2005. Förseningarna när det gäller den utvidgningsrelateraderekryteringen är beklagliga. Generalsekreteraren uppmanas att lägga fram enrapport senast den 1 juli 2005 om rekryteringssituationen.Parlamentet förväntar sig att generalsekreteraren i denna rapport kommer attlägga fram specifika förslag för att ta itu med de obesatta tjänsterna inomspråksektorn. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet är oroat över det stora antalethittills obesatta tjänster för utvidgningen som inrättades i 2004 och 2005års budgetar, av vilka förmodligen endast 78 procent kommer att vara tillsattavid utgången av 2005. Förseningarna när det gäller den utvidgningsrelateraderekryteringen är beklagliga. Generalsekreteraren uppmanas att lägga fram enrapport senast den 1 juli 2005 om rekryteringssituationen.Parlamentet förväntar sig att generalsekreteraren i denna rapport kommer attlägga fram specifika förslag för att ta itu med de obesatta tjänsterna inomspråksektorn.

| 3. | Europaparlamentet noterar förslaget att införa 13 800 000 euro under de föreslagna budgetpunkterna för förberedelserinför utvidgningen avseende Rumänien och Bulgarien (observatörer, personal,tolkar och konferenstekniken, utrustning, driftsutgifter och information)och förväntar sig att detta belopp kommer att finjusteras vid första behandlingen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet noterar förslaget att införa 13 800 000 euro under de föreslagna budgetpunkterna för förberedelserinför utvidgningen avseende Rumänien och Bulgarien (observatörer, personal,tolkar och konferenstekniken, utrustning, driftsutgifter och information)och förväntar sig att detta belopp kommer att finjusteras vid första behandlingen.

| 4. | Europaparlamentet noterar förslaget att inrätta 135utvidgningsrelaterade tjänster – 113 tjänster i generalsekretariatet (73 A*5/AD5-tjänster,4 A*7/AD7-tjänster, 14 B*3/AST3-tjänster och 22 C*1/AST1-tjänster) och 22tjänster i de politiska grupperna (10 A*5/AD5-tjänster, 4 B*3/AST3-tjänsteroch 8 C*1/AST1-tjäns-ter) – och parlamentet kommer att införa de nödvändigaanslagen vid första behandlingen, under förutsättning att mer detaljerademotiveringar för de föreslagna tjänsterna då föreligger. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet noterar förslaget att inrätta 135utvidgningsrelaterade tjänster – 113 tjänster i generalsekretariatet (73 A*5/AD5-tjänster,4 A*7/AD7-tjänster, 14 B*3/AST3-tjänster och 22 C*1/AST1-tjänster) och 22tjänster i de politiska grupperna (10 A*5/AD5-tjänster, 4 B*3/AST3-tjänsteroch 8 C*1/AST1-tjäns-ter) – och parlamentet kommer att införa de nödvändigaanslagen vid första behandlingen, under förutsättning att mer detaljerademotiveringar för de föreslagna tjänsterna då föreligger.

Effektiv och rationell användning av anslagen

| 5. | Europaparlamentet betonar åter vikten av att tillämpaprinciperna om en sund ekonomisk förvaltning och en stram budget vad beträffarparlamentets administrativa utgifter. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet betonar åter vikten av att tillämpaprinciperna om en sund ekonomisk förvaltning och en stram budget vad beträffarparlamentets administrativa utgifter.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar till omdisponeringar närdet gäller personal och resurser för att öka effektiviteten. Generellt settbör tjänsterna tillsättas i högre grad än för närvarande. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar till omdisponeringar närdet gäller personal och resurser för att öka effektiviteten. Generellt settbör tjänsterna tillsättas i högre grad än för närvarande.

| 7. | Europaparlamentet anser att parlamentets medverkani interinstitutionellt samarbete, vad beträffar både utgifter och potentiellabesparingar, klart och tydligt skall framgå i budgethandlingarna. Parlamentetförväntar sig att de relevanta utgifterna och inkomsterna från lån eller hyroreller tillhandahållande av tjänster tydligt kommer att anges i parlamentetsbudget. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att parlamentets medverkani interinstitutionellt samarbete, vad beträffar både utgifter och potentiellabesparingar, klart och tydligt skall framgå i budgethandlingarna. Parlamentetförväntar sig att de relevanta utgifterna och inkomsterna från lån eller hyroreller tillhandahållande av tjänster tydligt kommer att anges i parlamentetsbudget.

| 8. | Europaparlamentet pekar på följderna av ökningen avpersonal som kommer att få pensionsutbetalningar under kommande år. Parlamentetförväntar sig förslag från kommissionens administration som skall förhindraatt bördan för den vanliga verksamhetsbudgeten blir för stor, till exempelgenom att det inrättas en pensionsfond. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet pekar på följderna av ökningen avpersonal som kommer att få pensionsutbetalningar under kommande år. Parlamentetförväntar sig förslag från kommissionens administration som skall förhindraatt bördan för den vanliga verksamhetsbudgeten blir för stor, till exempelgenom att det inrättas en pensionsfond.

Mot en mer heltäckande budget

| 9. | Europaparlamentet välkomnar målet att skapa ett gemensamtinterinstitutionellt synsätt på budgetens uppbyggnad. Parlamentet uppmanardock till en mer långtgående reform av budgetens uppbyggnad i avsikt att görabudgeten mer heltäckande och tydligt. Parlamentet noterar förslagen till enreviderad kontoplan och anmodar administrationen att lägga fram en jämförelsemellan den tidigare och den föreslagna kontoplanen, med detaljerade uppgifterpå budgetpunktnivå och skälen för de föreslagna ändringarna. Parlamentet påminnerom budgetförordningens bestämmelser och parlamentets interna bestämmelseravseende överföringar. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet välkomnar målet att skapa ett gemensamtinterinstitutionellt synsätt på budgetens uppbyggnad. Parlamentet uppmanardock till en mer långtgående reform av budgetens uppbyggnad i avsikt att görabudgeten mer heltäckande och tydligt. Parlamentet noterar förslagen till enreviderad kontoplan och anmodar administrationen att lägga fram en jämförelsemellan den tidigare och den föreslagna kontoplanen, med detaljerade uppgifterpå budgetpunktnivå och skälen för de föreslagna ändringarna. Parlamentet påminnerom budgetförordningens bestämmelser och parlamentets interna bestämmelseravseende överföringar.

Att föra parlamentet närmare medborgarna

| 10. | Europaparlamentet noterar att förslag i syfte attförstärka parlamentets informations- och kommunikationspolitik för närvarandehåller på att utarbetas. Parlamentet ser fram emot presidiets förslag vadbeträffar parlamentets övergripande kommunikationsstrategi och rollen förinformationskontoren. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet noterar att förslag i syfte attförstärka parlamentets informations- och kommunikationspolitik för närvarandehåller på att utarbetas. Parlamentet ser fram emot presidiets förslag vadbeträffar parlamentets övergripande kommunikationsstrategi och rollen förinformationskontoren.

| 11. | Europaparlamentet inväntar presidiets förslag omatt förstärka informationskontorens roll i avsikt att bättre nå medborgarna.Parlamentet förväntar sig att anslag kommer att tillhandahållas för de nyainformationskontoren i Rumänien och Bulgarien. Den information som tillhandahållsvarje medlemsstat bör ta hänsyn till nationella olikheter. Parlamentet förväntarsig att få detaljerade uppgifter om vilken personal som lämpligtvis bör anställasvid informationskontoren, inbegripet en pressansvarig person per kontor, tillsammansmed en tidtabell för rekryteringen. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet inväntar presidiets förslag omatt förstärka informationskontorens roll i avsikt att bättre nå medborgarna.Parlamentet förväntar sig att anslag kommer att tillhandahållas för de nyainformationskontoren i Rumänien och Bulgarien. Den information som tillhandahållsvarje medlemsstat bör ta hänsyn till nationella olikheter. Parlamentet förväntarsig att få detaljerade uppgifter om vilken personal som lämpligtvis bör anställasvid informationskontoren, inbegripet en pressansvarig person per kontor, tillsammansmed en tidtabell för rekryteringen.

| 12. | Europaparlamentet ser fram emot förslagen om attförbättra besökstjänsten. Parlamentet är berett att vidta nödvändiga åtgärderför att se till att de kostnader för vilka ersättning utgår till besöksgruppernai högre grad tar hänsyn till skillnaderna i faktiska kostnader, att besöksprogrammettillhandahålls på samtliga officiella EU-språk och att kvaliteten på det programsom erbjuds besökarna förbättras. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet ser fram emot förslagen om attförbättra besökstjänsten. Parlamentet är berett att vidta nödvändiga åtgärderför att se till att de kostnader för vilka ersättning utgår till besöksgruppernai högre grad tar hänsyn till skillnaderna i faktiska kostnader, att besöksprogrammettillhandahålls på samtliga officiella EU-språk och att kvaliteten på det programsom erbjuds besökarna förbättras.

| 13. | Europaparlamentet anser att webbplatsen Europarlär ett viktigt instrument för parlamentets informationspolitik och att denbör göras med användarvänlig. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet anser att webbplatsen Europarlär ett viktigt instrument för parlamentets informationspolitik och att denbör göras med användarvänlig.

Kvalitet och effektivitet i parlamentsarbetet

| 14. | Europaparlamentet noterar generalsekreterarens förslagom att konsolidera ”Raisingthe Game-refor-men” avparlamentets administration för att förbättra servicen till ledamöterna. Parlamentetbegär att förslagen förverkligas i praktiken, särskilt förslagen om stöd tillledamöterna i deras lagstiftningsarbete, inbegripet upprättandet av projektlag.Parlamentet betonar att sakkunskap också skall vara tillgänglig för ledamöternamed relativt kort varsel. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet noterar generalsekreterarens förslagom att konsolidera ”Raisingthe Game-refor-men” avparlamentets administration för att förbättra servicen till ledamöterna. Parlamentetbegär att förslagen förverkligas i praktiken, särskilt förslagen om stöd tillledamöterna i deras lagstiftningsarbete, inbegripet upprättandet av projektlag.Parlamentet betonar att sakkunskap också skall vara tillgänglig för ledamöternamed relativt kort varsel.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar till en förbättring avdet språkliga stödet i parlamentsarbetet. Parlamentet kräver en utökad översättningskapacitetför att göra det möjligt för ledamöterna att arbeta med dokument på sitt egetspråk. Vidare kräver parlamentet en bättre tillgång på tolkar för de politiskagrupperna och deras arbetsgrupper och uppmanar administrationen att vida nödvändigaåtgärder vad beträffar lokaler och personal. Parlamentet föreslår ett samordnattillvägagångssätt tillsammans med de övriga institutionerna för att kunnautnyttja eventuella synergieffekter. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar till en förbättring avdet språkliga stödet i parlamentsarbetet. Parlamentet kräver en utökad översättningskapacitetför att göra det möjligt för ledamöterna att arbeta med dokument på sitt egetspråk. Vidare kräver parlamentet en bättre tillgång på tolkar för de politiskagrupperna och deras arbetsgrupper och uppmanar administrationen att vida nödvändigaåtgärder vad beträffar lokaler och personal. Parlamentet föreslår ett samordnattillvägagångssätt tillsammans med de övriga institutionerna för att kunnautnyttja eventuella synergieffekter.

| 16. | Europaparlamentet insisterar på att Europaparlamentetskall agera inom sitt eget ansvarsområde. Därför uttrycker det sina förbehållnär det gäller att vidta åtgärder i samband med införlivandet och tillämpningenav lagstiftning som faller under kommissionens behörighet. Parlamentet påpekaratt medborgarna och medierna skall ha en enkel tillgång till en förbättradlagstiftningsdatabas (Legislative Observatory) på parlamentets webbplats. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet insisterar på att Europaparlamentetskall agera inom sitt eget ansvarsområde. Därför uttrycker det sina förbehållnär det gäller att vidta åtgärder i samband med införlivandet och tillämpningenav lagstiftning som faller under kommissionens behörighet. Parlamentet påpekaratt medborgarna och medierna skall ha en enkel tillgång till en förbättradlagstiftningsdatabas (Legislative Observatory) på parlamentets webbplats.

Personalpolitik och begäran om icke utvidgningsrelaterade tjänster

| 17. | Europaparlamentet anser det vara mycket viktigt attpersonalrekryteringsförfarandena förbättras, förenklas och påskyndas för attundvika att de blir överdrivet långdragna. Parlamentet är oroat över att detfinns 750 obesatta tjänster i generalsekretariatet och att ytterligare 150tjänster innehas av extraanställd eller kontraktsanställd personal. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet anser det vara mycket viktigt attpersonalrekryteringsförfarandena förbättras, förenklas och påskyndas för attundvika att de blir överdrivet långdragna. Parlamentet är oroat över att detfinns 750 obesatta tjänster i generalsekretariatet och att ytterligare 150tjänster innehas av extraanställd eller kontraktsanställd personal.

| 18. | Europaparlamentet konstaterar att inga tjänster i dettaskede begärs för icke utvidgningsrelaterade behov i generalsekretariatet ochförväntar sig att eventuella önskemål vid första behandlingen skall vara ordentligtmotiverade. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet konstaterar att inga tjänster i dettaskede begärs för icke utvidgningsrelaterade behov i generalsekretariatet ochförväntar sig att eventuella önskemål vid första behandlingen skall vara ordentligtmotiverade.

| 19. | Europaparlamentet konstaterar att förslag angåendenya tjänster, uppgraderingar av fasta och tillfälliga tjänster, omvandlingarav tjänster samt eventuella personliga befordringar ”ad personam” i generalsekretariatet har skjutits fram till förstabehandlingen. Parlamentet anser att det är olyckligt. Parlamentet noteraruppgraderingen av 48 tjänster i de politiska grupperna: 4 A*12 till A*13,2 A*11 till A*12, 2 A*10 till A*11, 2 A*6 till A*9, 2 A*8 till A*9, 1 A*5till A*6, 7 B*10 till B*11, 1 B*8 till B*9, 5 B*7 till B*8, 3 B*6 till B*7,2 B*5 till B*6, 2 B*3 till B*4, 12 C*6 till C*7, 2 C*2 till C*3, 1 C*1 tillC*2. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet konstaterar att förslag angåendenya tjänster, uppgraderingar av fasta och tillfälliga tjänster, omvandlingarav tjänster samt eventuella personliga befordringar ”ad personam” i generalsekretariatet har skjutits fram till förstabehandlingen. Parlamentet anser att det är olyckligt. Parlamentet noteraruppgraderingen av 48 tjänster i de politiska grupperna: 4 A*12 till A*13,2 A*11 till A*12, 2 A*10 till A*11, 2 A*6 till A*9, 2 A*8 till A*9, 1 A*5till A*6, 7 B*10 till B*11, 1 B*8 till B*9, 5 B*7 till B*8, 3 B*6 till B*7,2 B*5 till B*6, 2 B*3 till B*4, 12 C*6 till C*7, 2 C*2 till C*3, 1 C*1 tillC*2.

| 20. | Europaparlamentet understryker behovet av att inrättaett verkligt förtjänstbaserat befordringssystem för personalen för att tillhandahållasnabbare befordringsmöjligheter för de tjänstemän som utför de bästa prestationerna.Generalsekreteraren uppmanas att lägga fram den begärda framstegsrapportenom den nuvarande situationen, inbegripet specifika förslag, senast den 1 juli 2005. Parlamentet inväntar också resultaten avden utredning som genomförts av generalsekreteraren och generaldirektörernaom hur befordringssys-temet fungerar. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet understryker behovet av att inrättaett verkligt förtjänstbaserat befordringssystem för personalen för att tillhandahållasnabbare befordringsmöjligheter för de tjänstemän som utför de bästa prestationerna.Generalsekreteraren uppmanas att lägga fram den begärda framstegsrapportenom den nuvarande situationen, inbegripet specifika förslag, senast den 1 juli 2005. Parlamentet inväntar också resultaten avden utredning som genomförts av generalsekreteraren och generaldirektörernaom hur befordringssys-temet fungerar.

| 21. | Europaparlamentet åser den snabba övergången frånextraanställd personal till kontraktsanställd personal. Generalsekreterarenanmodas att lägga fram en rapport senast den 1 juli 2005 omsituationen för extraanställda samt frilans- och kontraktsanställd personalvid generalsekretariatet och vid de politiska grupperna,samt även budgeteffekterna av denna förändring för samtliga institutioner.Parlamentets administration förväntas klart och tydligt ange orsakerna tilldenna snabba övergång och följderna av denna förändring av parlamentets tjänsteförteckningoch anställningsformen, inbegripet för språklärarna. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet åser den snabba övergången frånextraanställd personal till kontraktsanställd personal. Generalsekreterarenanmodas att lägga fram en rapport senast den 1 juli 2005 omsituationen för extraanställda samt frilans- och kontraktsanställd personalvid generalsekretariatet och vid de politiska grupperna,samt även budgeteffekterna av denna förändring för samtliga institutioner.Parlamentets administration förväntas klart och tydligt ange orsakerna tilldenna snabba övergång och följderna av denna förändring av parlamentets tjänsteförteckningoch anställningsformen, inbegripet för språklärarna.

| 22. | Europaparlamentet understryker betydelsen av personligamedarbetare för ledamöternas arbete. Parlamentet ser fram emot de kommanderapporterna från presidiets arbetsgrupp om ledamotsassistenterna och stödjer,också för att uppnå ekonomisk insyn, att det införs en stadga för assistenter. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet understryker betydelsen av personligamedarbetare för ledamöternas arbete. Parlamentet ser fram emot de kommanderapporterna från presidiets arbetsgrupp om ledamotsassistenterna och stödjer,också för att uppnå ekonomisk insyn, att det införs en stadga för assistenter.

Övriga frågor

| 23. | Europaparlamentet uppmanar till strikt upprätthållandeav de nya reglerna för rökning i parlamentets lokaler. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar till strikt upprätthållandeav de nya reglerna för rökning i parlamentets lokaler.

| 24. | Europaparlamentet upprepar sin begäran att få uppdateradinformation om framsteg vad beträffar gemenskapens miljöstyrnings- och miljörevisionsordning(EMAS) senast den 1 juli 2005. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet upprepar sin begäran att få uppdateradinformation om framsteg vad beträffar gemenskapens miljöstyrnings- och miljörevisionsordning(EMAS) senast den 1 juli 2005.

| 25. | Europaparlamentet begär ytterligare information omden föreslagna ökningen av utgifterna för tjänsteresor för personal under2006. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet begär ytterligare information omden föreslagna ökningen av utgifterna för tjänsteresor för personal under2006.

Total nivå på parlamentets budget

| 26. | Europaparlamentet noterar att generalsekreterarensförslag till preliminärt förslag till budgetberäkning är att i detta skedesätta budgetens nivå på 20 procent av budgetplanens utgiftskategori 5 (Administrativautgifter), vilket motsvarar 1 341 600 000 miljoner eurooch är en ökning med 5,5 procent i förhållande till budgeten för 2005. Parlamentetväntar med att fastställa sin slutliga ståndpunkt om det totala beloppet föravsnitt I fram till parlamentets första behandling. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet noterar att generalsekreterarensförslag till preliminärt förslag till budgetberäkning är att i detta skedesätta budgetens nivå på 20 procent av budgetplanens utgiftskategori 5 (Administrativautgifter), vilket motsvarar 1 341 600 000 miljoner eurooch är en ökning med 5,5 procent i förhållande till budgeten för 2005. Parlamentetväntar med att fastställa sin slutliga ståndpunkt om det totala beloppet föravsnitt I fram till parlamentets första behandling.

| 27. | Europaparlamentet upprepar sin ståndpunktom vikten av att fastställa nivån på parlamentets budget på grundval av berättigadeverkliga behov för att undvika att anslag bortfaller vid utgången av 2006.Europaparlamentet noterar förslaget att införa en marginal på 90 456 885 euroi reserven för oförutsedda utgifter till dess att de nya prioriteringarnahar utformats. En mer realistisk marginal för nya prioriteringar och oförutseddautgifter bör avsättas i reserven för oförutsedda utgifter under första behandlingen. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet upprepar sin ståndpunktom vikten av att fastställa nivån på parlamentets budget på grundval av berättigadeverkliga behov för att undvika att anslag bortfaller vid utgången av 2006.Europaparlamentet noterar förslaget att införa en marginal på 90 456 885 euroi reserven för oförutsedda utgifter till dess att de nya prioriteringarnahar utformats. En mer realistisk marginal för nya prioriteringar och oförutseddautgifter bör avsättas i reserven för oförutsedda utgifter under första behandlingen.

| 28. | Europaparlamentet påminner om att parlamentets politikför inköp av sina huvudsakliga byggnader har lett till betydande besparingar.Parlamentet önskar en uppdaterad plan för fastighetspolitiken vad beträffarförvärv av fastigheter på kort och medellång sikt, inbegripet alternativ föratt förvärva lokaler för externa kontor och Europahus. Parlamentet påpekaratt det föreligger ett antal osäkerhetsfaktorer i samband med fastighetsprojekti Bryssel och Luxemburg, som kan få betydande följder för budgeten. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet påminner om att parlamentets politikför inköp av sina huvudsakliga byggnader har lett till betydande besparingar.Parlamentet önskar en uppdaterad plan för fastighetspolitiken vad beträffarförvärv av fastigheter på kort och medellång sikt, inbegripet alternativ föratt förvärva lokaler för externa kontor och Europahus. Parlamentet påpekaratt det föreligger ett antal osäkerhetsfaktorer i samband med fastighetsprojekti Bryssel och Luxemburg, som kan få betydande följder för budgeten.

*

- *

| 29. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översändadenna resolution till rådet. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översändadenna resolution till rådet.

---

(1)  ) EGTL 248, 16.9.2002, s. 1.

(2)  EGTC 172, 18.6.1999, s. 1. Avtalet ändrat genom beslut nr 2003/429/EG(EUTL 147, 14.6.2003, s. 25).

(3)  Antagna texter, P6_TA(2005)0067.

(4)  Det beräknade nettobeloppet för personalensavgifter till pensionssystemet (180 000 000 euro i 2006års priser).

P6_TA(2005)0182

Utvecklingsagendan från Doha efter beslutet av WTO:s allmänna råd av den 1 augusti 2004

Europaparlamentets resolution om utvärderingen av Doha-rundan efter beslutet av WTO:s allmänna råd av den 1 augusti 2004 (2004/2138(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande beslutet av WTO:s allmänna råd av den 1 augusti 2004 för arbetsprogrammet för Doha, |
| --- | --- |

—

med beaktande beslutet av WTO:s allmänna råd av den 1 augusti 2004 för arbetsprogrammet för Doha,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 26 november 2003 om att blåsa nytt liv i förhandlingarna inom ramen för utvecklingsagendan från Doha – EU:s perspektiv, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 26 november 2003 om att blåsa nytt liv i förhandlingarna inom ramen för utvecklingsagendan från Doha – EU:s perspektiv,

| — | med beaktande av kommissionens arbetsdokument ”utvecklingsagendan från Doha efter Cancún” av den 25 september 2003, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens arbetsdokument ”utvecklingsagendan från Doha efter Cancún” av den 25 september 2003,

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 september 2003 om WTO:s femte ministerkonferens i Cancún (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 september 2003 om WTO:s femte ministerkonferens i Cancún (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 3 juli 2003 om förberedelserna inför WTO:s femte ministerkonferens i Cancún (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 3 juli 2003 om förberedelserna inför WTO:s femte ministerkonferens i Cancún (2),

| — | med beaktande av förklaringen från WTO:s fjärde ministerkonferens som antogs den 14 november 2001 i Doha och med beaktande av sin resolution av den 13 december 2001 om WTO:s möte i Qatar (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen från WTO:s fjärde ministerkonferens som antogs den 14 november 2001 i Doha och med beaktande av sin resolution av den 13 december 2001 om WTO:s möte i Qatar (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 18 november 1999 om kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet – EU:s strategi inför WTO:s millennierunda (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 18 november 1999 om kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet – EU:s strategi inför WTO:s millennierunda (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 december 1999 om WTO:s tredje ministerkonferens i Seattle (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 december 1999 om WTO:s tredje ministerkonferens i Seattle (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 mars 2001 innehållande Europaparlamentets rekommendationer till kommissionen om WTO-förhandlingarna om jordbruksfrågor inom ramen för den inbyggda dagordningen (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 mars 2001 innehållande Europaparlamentets rekommendationer till kommissionen om WTO-förhandlingarna om jordbruksfrågor inom ramen för den inbyggda dagordningen (6),

| — | med beaktande av Sutherlands rapport om WTO:s framtid, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Sutherlands rapport om WTO:s framtid,

| — | med beaktande av den resolution som parlamentet intog den 9 mars 2005 om förslaget till rådets förordning om tillämpning av Allmänna preferenssystemet (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den resolution som parlamentet intog den 9 mars 2005 om förslaget till rådets förordning om tillämpning av Allmänna preferenssystemet (7),

| — | med beaktande av slutförklaringen från den tredje parlamentariska konferensen om Världshandelsorganisationen den 24-26 november 2004, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutförklaringen från den tredje parlamentariska konferensen om Världshandelsorganisationen den 24-26 november 2004,

| — | med beaktande av den resolution som parlamentet intog den 25 oktober 2001 om öppenhet och demokrati inom internationell handel (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den resolution som parlamentet intog den 25 oktober 2001 om öppenhet och demokrati inom internationell handel (8),

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel och yttrandena från utskottet för utveckling och utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A6-0095/2005), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel och yttrandena från utskottet för utveckling och utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A6-0095/2005), och av följande skäl:

| A. | Genom beslutet av den 1 augusti 2004 inom WTO:s allmänna råd (nedan kallad beslutet) upprättade dess 148 medlemmar en ram för ytterligare förhandlingar på fem nyckelområden inom utvecklingsagendan från Doha. På grundval av en ny samarbetsanda och i syfte att garantera ett lyckat slutförande av Doha-rundan och framgång för det multilaterala handelssystemet återupprättades också det förtroende som gått förlorat under Cancúnförhandlingarna. |
| --- | --- |

A.

Genom beslutet av den 1 augusti 2004 inom WTO:s allmänna råd (nedan kallad beslutet) upprättade dess 148 medlemmar en ram för ytterligare förhandlingar på fem nyckelområden inom utvecklingsagendan från Doha. På grundval av en ny samarbetsanda och i syfte att garantera ett lyckat slutförande av Doha-rundan och framgång för det multilaterala handelssystemet återupprättades också det förtroende som gått förlorat under Cancúnförhandlingarna.

| B. | Lika långtgående framsteg måste göras inom alla delar av beslutet och arbetsprogrammet för Dohautvecklingsagendan i allmänhet genom att fokusera på utvecklingen under förhandlingarna. EU måste stödja en omfattande agenda för att uppnå en lämplig handelsliberalisering, avskaffande av all dumpning och handelssnedvridande åtgärder och förstärkning av den särskilda och differentierade behandlingen och av säkerhetsmekanismerna för livsmedelsförsörjning, i syfte att prioritera social rättvisa och utveckling och att uppnå en mer omfattande integrering av utvecklingsländerna i världshandelssystemet, vilket är ett mål som ingår i Fördraget om upprättande av en konstitution för Europa (artikel III-292.2 e). |
| --- | --- |

B.

Lika långtgående framsteg måste göras inom alla delar av beslutet och arbetsprogrammet för Dohautvecklingsagendan i allmänhet genom att fokusera på utvecklingen under förhandlingarna. EU måste stödja en omfattande agenda för att uppnå en lämplig handelsliberalisering, avskaffande av all dumpning och handelssnedvridande åtgärder och förstärkning av den särskilda och differentierade behandlingen och av säkerhetsmekanismerna för livsmedelsförsörjning, i syfte att prioritera social rättvisa och utveckling och att uppnå en mer omfattande integrering av utvecklingsländerna i världshandelssystemet, vilket är ett mål som ingår i Fördraget om upprättande av en konstitution för Europa (artikel III-292.2 e).

| C. | Ett lyckat slutförande av Doha-rundan måste bidra till att främja global ekonomisk tillväxt och minska fattigdomen. Problemen kring undernäring, svält och hälsa måste ges en mer framträdande roll under förhandlingarna genom att hänsyn tas till föreskrifterna i FN:s millenniedeklaration. |
| --- | --- |

C.

Ett lyckat slutförande av Doha-rundan måste bidra till att främja global ekonomisk tillväxt och minska fattigdomen. Problemen kring undernäring, svält och hälsa måste ges en mer framträdande roll under förhandlingarna genom att hänsyn tas till föreskrifterna i FN:s millenniedeklaration.

| D. | En mer långtgående reglering inom ramen för det multilaterala handelssystemet, en optimal integrering av utvecklingsländerna i världshandelssystemet och ett mer välfungerande WTO har alltid varit angelägna mål i EU:s handelspolitik. |
| --- | --- |

D.

En mer långtgående reglering inom ramen för det multilaterala handelssystemet, en optimal integrering av utvecklingsländerna i världshandelssystemet och ett mer välfungerande WTO har alltid varit angelägna mål i EU:s handelspolitik.

| E. | Den tidsfrist för att avsluta Doha-rundan, som i slutförklaringen från Doha sattes till den 1 januari 2005, har skjutits upp på obestämd tid, och en sjätte ministerkonferens skall enligt planerna äga rum i Hong Kong i december 2005. |
| --- | --- |

E.

Den tidsfrist för att avsluta Doha-rundan, som i slutförklaringen från Doha sattes till den 1 januari 2005, har skjutits upp på obestämd tid, och en sjätte ministerkonferens skall enligt planerna äga rum i Hong Kong i december 2005.

| F. | De politiska ansträngningar som gjorts och de viktiga förslag som lagts fram av EU genom kommissionsledamöterna Pascal Lamy och Franz Fischler var av särskild betydelse för att beslutet skulle komma till stånd, och de framsteg som har nåtts inom jordbruksområdet saknar motstycke inom alla andra områden. |
| --- | --- |

F.

De politiska ansträngningar som gjorts och de viktiga förslag som lagts fram av EU genom kommissionsledamöterna Pascal Lamy och Franz Fischler var av särskild betydelse för att beslutet skulle komma till stånd, och de framsteg som har nåtts inom jordbruksområdet saknar motstycke inom alla andra områden.

| G. | Programmen för tekniskt bistånd och kapacitetsuppbyggnad spelar en viktig roll för att se till att utvecklingsländerna förbereder sina respektive ekonomier för integration i världsekonomin, förbättra deras förmåga att förhandla, tillverka och exportera samt utöka deras marknader för intern och regional handel och deras möjligheter att dra nytta av en ytterligare handelsliberalisering. |
| --- | --- |

G.

Programmen för tekniskt bistånd och kapacitetsuppbyggnad spelar en viktig roll för att se till att utvecklingsländerna förbereder sina respektive ekonomier för integration i världsekonomin, förbättra deras förmåga att förhandla, tillverka och exportera samt utöka deras marknader för intern och regional handel och deras möjligheter att dra nytta av en ytterligare handelsliberalisering.

| H. | Utvecklingsagendan från Doha kan komma att urholka de förmåner som Europeiska unionen beviljar AVS-länderna inom ramen för Cotonouavtalet och utvecklingsländerna inom ramen för ordningen med allmänna tullförmåner och andra förmånssystem inom handel. |
| --- | --- |

H.

Utvecklingsagendan från Doha kan komma att urholka de förmåner som Europeiska unionen beviljar AVS-länderna inom ramen för Cotonouavtalet och utvecklingsländerna inom ramen för ordningen med allmänna tullförmåner och andra förmånssystem inom handel.

| I. | Hittills har framsteg på tulltaxeområdet uteblivit inom förhandlingarna om marknaderna för produkter som inte är jordbruksprodukter (NAMA). Marknadstillträde som erhållits genom sänkta tullavgifter bör inte undergrävas av andra hinder än tullavgifter. |
| --- | --- |

I.

Hittills har framsteg på tulltaxeområdet uteblivit inom förhandlingarna om marknaderna för produkter som inte är jordbruksprodukter (NAMA). Marknadstillträde som erhållits genom sänkta tullavgifter bör inte undergrävas av andra hinder än tullavgifter.

| J. | Tjänstehandeln är ett nyckelområde i Doha-förhandlingarna – både i sig själv och för Doha-utvecklings-agendans allmänna balans – och dessutom ett område som växer, och ett ytterligare öppnande av marknaderna ger också utvecklingsländerna betydande möjligheter, men det är även viktigt att tjänster som är oumbärliga för att tillgodose de grundläggande behoven undantas från liberaliseringen. Framstegen inom detta område har varit en besvikelse. |
| --- | --- |

J.

Tjänstehandeln är ett nyckelområde i Doha-förhandlingarna – både i sig själv och för Doha-utvecklings-agendans allmänna balans – och dessutom ett område som växer, och ett ytterligare öppnande av marknaderna ger också utvecklingsländerna betydande möjligheter, men det är även viktigt att tjänster som är oumbärliga för att tillgodose de grundläggande behoven undantas från liberaliseringen. Framstegen inom detta område har varit en besvikelse.

| K. | EU har alltid krävt att förhandlingarna om Singaporefrågorna skall föras inom ramen för utvecklingsagendan från Doha i både industri- och utvecklingsländernas intresse, och genom att underlätta handeln med hjälp av lämpligt tekniskt bistånd och lämplig kapacitetsuppbyggnad främjar man utvecklingsländernas exportkapacitet. |
| --- | --- |

K.

EU har alltid krävt att förhandlingarna om Singaporefrågorna skall föras inom ramen för utvecklingsagendan från Doha i både industri- och utvecklingsländernas intresse, och genom att underlätta handeln med hjälp av lämpligt tekniskt bistånd och lämplig kapacitetsuppbyggnad främjar man utvecklingsländernas exportkapacitet.

| L. | Mandattiden för Världshandelsorganisationens generaldirektör går mot sitt slut, och det krävs därför en ny utnämning. Andra viktiga faktorer som bör beaktas är Sutherlands rapport om WTO:s framtid och att kongressen i Förenta staterna diskuterar förnyelse av WTO-medlemskapet och av mandatet för sin handelsrepresentant. |
| --- | --- |

L.

Mandattiden för Världshandelsorganisationens generaldirektör går mot sitt slut, och det krävs därför en ny utnämning. Andra viktiga faktorer som bör beaktas är Sutherlands rapport om WTO:s framtid och att kongressen i Förenta staterna diskuterar förnyelse av WTO-medlemskapet och av mandatet för sin handelsrepresentant.

| M. | På grundval av artiklarna om den gemensamma handelspolitiken i Fördraget om upprättande av en konstitution för Europa kommer Europaparlamentet att bli medlagstiftare i internationella handelsärenden. |
| --- | --- |

M.

På grundval av artiklarna om den gemensamma handelspolitiken i Fördraget om upprättande av en konstitution för Europa kommer Europaparlamentet att bli medlagstiftare i internationella handelsärenden.

| N. | Den parlamentariska dimensionen spelar en viktig roll inom Världshandelsorganisationen när det gäller att skapa kontakt med medborgarna i syfte att stärka den demokratiska ansvarsskyldigheten för och insynen i WTO. |
| --- | --- |

N.

Den parlamentariska dimensionen spelar en viktig roll inom Världshandelsorganisationen när det gäller att skapa kontakt med medborgarna i syfte att stärka den demokratiska ansvarsskyldigheten för och insynen i WTO.

| O. | Globaliseringsprocessen och WTO:s roll framställs ofta på ett felaktigt sätt. Ett omfattande samråd med civilsamhället och samhällsaktörerna är viktigt. |
| --- | --- |

O.

Globaliseringsprocessen och WTO:s roll framställs ofta på ett felaktigt sätt. Ett omfattande samråd med civilsamhället och samhällsaktörerna är viktigt.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar beslutet som uppnåddes den 1 augusti 2004 av WTO:s allmänna råd och kommissionens framgångsrika sätt att avsluta förhandlingarna. Parlamentet upprepar sitt starka stöd för fria och rättvisa multilaterala handelssystem som skall bidra till hållbar utveckling och effektiv hantering av globaliseringen som alla tjänar på. Parlamentet vill samtidigt betona fördelarna för utvecklingsländerna med ett multilateralt tillvägagångssätt när det gäller handelspolitiken, i motsats till bilaterala avtal. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar beslutet som uppnåddes den 1 augusti 2004 av WTO:s allmänna råd och kommissionens framgångsrika sätt att avsluta förhandlingarna. Parlamentet upprepar sitt starka stöd för fria och rättvisa multilaterala handelssystem som skall bidra till hållbar utveckling och effektiv hantering av globaliseringen som alla tjänar på. Parlamentet vill samtidigt betona fördelarna för utvecklingsländerna med ett multilateralt tillvägagångssätt när det gäller handelspolitiken, i motsats till bilaterala avtal.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att kräva snabba framsteg inom alla de områden som beslutet omfattar så att man kan komma till Hong Kong med ett välavvägt och långtgående förslag som placerar utvecklingsfrågan främst i debatten. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att kräva snabba framsteg inom alla de områden som beslutet omfattar så att man kan komma till Hong Kong med ett välavvägt och långtgående förslag som placerar utvecklingsfrågan främst i debatten.

| 3. | Europaparlamentet understryker behovet av att stödja ett vittfamnande, effektivt och öppet förhandlingsförfarande. Det krävs därför politiska initiativ för att föra förhandlingarna framåt och detaljerade förslag till förhandlingsinstrument för såväl jordbruksprodukter som icke-jordbruksprodukter senast i juli 2005. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet understryker behovet av att stödja ett vittfamnande, effektivt och öppet förhandlingsförfarande. Det krävs därför politiska initiativ för att föra förhandlingarna framåt och detaljerade förslag till förhandlingsinstrument för såväl jordbruksprodukter som icke-jordbruksprodukter senast i juli 2005.

| 4. | Europaparlamentet kräver att den lägesrapport som WTO:s allmänna råd har planerat till juli 2005 strikt skall hålla sig till fakta för att inte inge allmänheten falska förhoppningar. Parlamentet efterlyser också ett fastslaget datum för när arbetet med Doha-rundan skall vara avslutat, med skälig hänsyn tagen till den tid som alla förhandlare, men särskilt utvecklingsländernas förhandlare, behöver för att förbereda sig. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet kräver att den lägesrapport som WTO:s allmänna råd har planerat till juli 2005 strikt skall hålla sig till fakta för att inte inge allmänheten falska förhoppningar. Parlamentet efterlyser också ett fastslaget datum för när arbetet med Doha-rundan skall vara avslutat, med skälig hänsyn tagen till den tid som alla förhandlare, men särskilt utvecklingsländernas förhandlare, behöver för att förbereda sig.

| 5. | Europaparlamentet kräver att de kommande förhandlingarna skall leda till sådana resultat på alla områden av utvecklingsagendan från Doha som verkligen främjar utvecklingsländernas integration och tar full hänsyn till deras problem, i synnerhet de särskilda problem som finns i de minst utvecklade länderna, vars exporter måste ges tull- och kvotfritt tillträde genom att tillämpa andemeningen av begreppet ”gratis-runda”. Parlamentet begär också att resultatet av förhandlingarna inom ramen för Doharundan skall bidra till millennieutvecklingsmålen genom att främja global ekonomisk tillväxt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet kräver att de kommande förhandlingarna skall leda till sådana resultat på alla områden av utvecklingsagendan från Doha som verkligen främjar utvecklingsländernas integration och tar full hänsyn till deras problem, i synnerhet de särskilda problem som finns i de minst utvecklade länderna, vars exporter måste ges tull- och kvotfritt tillträde genom att tillämpa andemeningen av begreppet ”gratis-runda”. Parlamentet begär också att resultatet av förhandlingarna inom ramen för Doharundan skall bidra till millennieutvecklingsmålen genom att främja global ekonomisk tillväxt.

| 6. | Europaparlamentet kräver att olika metoder utforskas för hur man kan garantera den nödvändiga flexibiliteten för varje utvecklingslands profil och att Internationella valutafonden, bland andra organisationer, genomför den handelsintegrerande mekanism som inrättats för att göra det möjligt att ersätta förluster som dessa länder kan komma att lida till följd av handelsliberaliseringen. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet kräver att olika metoder utforskas för hur man kan garantera den nödvändiga flexibiliteten för varje utvecklingslands profil och att Internationella valutafonden, bland andra organisationer, genomför den handelsintegrerande mekanism som inrättats för att göra det möjligt att ersätta förluster som dessa länder kan komma att lida till följd av handelsliberaliseringen.

| 7. | Europaparlamentet välkomnar återigen den ökade organisationsgraden och det självförtroende som utvecklingsländerna har uppnått (G-20, G-33, G-90 med mera), eftersom detta underlättar ansträngningarna att nå överenskommelser och förbättrar utsikterna till en mer rättvis omstrukturering av det multilaterala handelssystemet. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet välkomnar återigen den ökade organisationsgraden och det självförtroende som utvecklingsländerna har uppnått (G-20, G-33, G-90 med mera), eftersom detta underlättar ansträngningarna att nå överenskommelser och förbättrar utsikterna till en mer rättvis omstrukturering av det multilaterala handelssystemet.

| 8. | Europaparlamentet välkomnar att tillträdet till förhandlingsborden har underlättats för mindre delegationer och gratulerar kommissionen till dess stöd för mindre länder, till exempel Stillahavsöarna, genom att utveckla program för tekniskt bistånd. Kommissionen uppmanas att fortsätta att arbeta för större insyn och deltagande i beslutsfattandet inom WTO och fortsätta att ge utvecklingsländerna stöd för att förbättra deras medverkan. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet välkomnar att tillträdet till förhandlingsborden har underlättats för mindre delegationer och gratulerar kommissionen till dess stöd för mindre länder, till exempel Stillahavsöarna, genom att utveckla program för tekniskt bistånd. Kommissionen uppmanas att fortsätta att arbeta för större insyn och deltagande i beslutsfattandet inom WTO och fortsätta att ge utvecklingsländerna stöd för att förbättra deras medverkan.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga att eventuellt introducera en ”utvecklingsbox” för de minst utvecklade länderna i jordbruksförhandlingarna så att de kan ta itu med livsmedelssäkerheten och sysselsättningen på landsbygden, något som är huvudfrågor för att övervinna fattigdomen. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga att eventuellt introducera en ”utvecklingsbox” för de minst utvecklade länderna i jordbruksförhandlingarna så att de kan ta itu med livsmedelssäkerheten och sysselsättningen på landsbygden, något som är huvudfrågor för att övervinna fattigdomen.

| 10. | Europaparlamentet upprepar behovet av att ge riktat tekniskt bistånd och främja kapacitetsuppbyggnad, eftersom detta är viktigt för utvecklingsländerna för att handeln fullt ut skall ingå i deras nationella utvecklingspolitik och strategier för fattigdomsminskning, för att stärka utvecklingsländernas handels- och exportkapacitet, förbättra deras förutsättningar att föra effektiva förhandlingar, underlätta tillämpningen av WTO-bestämmelserna och göra det möjligt för dem att anpassa och bredda sina ekonomier. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet upprepar behovet av att ge riktat tekniskt bistånd och främja kapacitetsuppbyggnad, eftersom detta är viktigt för utvecklingsländerna för att handeln fullt ut skall ingå i deras nationella utvecklingspolitik och strategier för fattigdomsminskning, för att stärka utvecklingsländernas handels- och exportkapacitet, förbättra deras förutsättningar att föra effektiva förhandlingar, underlätta tillämpningen av WTO-bestämmelserna och göra det möjligt för dem att anpassa och bredda sina ekonomier.

| 11. | Europaparlamentet kräver att syd-syd-handeln skall stimuleras med tanke på de utvecklingsmöjligheter som denna handel innebär för utvecklingsländerna. För att göra detta kan man överväga att undanröja handelshindren länderna emellan, införa särskild och differentierad behandling för att stärka de minst utvecklade ländernas leveranskapacitet och uppmana till fritt tillträde för de minst utvecklade länderna till tillväxtmarknaderna. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet kräver att syd-syd-handeln skall stimuleras med tanke på de utvecklingsmöjligheter som denna handel innebär för utvecklingsländerna. För att göra detta kan man överväga att undanröja handelshindren länderna emellan, införa särskild och differentierad behandling för att stärka de minst utvecklade ländernas leveranskapacitet och uppmana till fritt tillträde för de minst utvecklade länderna till tillväxtmarknaderna.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta skälig hänsyn till den urholkning av förmånsmarginalerna som skulle kunna bli effekten av utvecklingsagendan från Doha på Cotonouavtalet och ordningen med allmänna tullförmåner och andra förmånssystem inom handel, att utarbeta en särskild rapport om utvärderingen av rundans effekter på Cotonouavtalet och ordningen med allmänna tullförmåner och att överväga åtgärder för att garantera effektivitet avseende de förmåner som Europeiska unionen beviljar utvecklingsländerna, i synnerhet de allra fattigaste länderna. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta skälig hänsyn till den urholkning av förmånsmarginalerna som skulle kunna bli effekten av utvecklingsagendan från Doha på Cotonouavtalet och ordningen med allmänna tullförmåner och andra förmånssystem inom handel, att utarbeta en särskild rapport om utvärderingen av rundans effekter på Cotonouavtalet och ordningen med allmänna tullförmåner och att överväga åtgärder för att garantera effektivitet avseende de förmåner som Europeiska unionen beviljar utvecklingsländerna, i synnerhet de allra fattigaste länderna.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar beslutet och uppmanar WTO-medlemmarna att ge lika stor uppmärksamhet åt alla tre pelarna (exportstöd, inhemskt stöd och marknadstillträde) och att i juli 2005 förbinda sig att inrätta detaljerade förhandlingsinstrument vid den kommande ministerkonferensen i Hong Kong. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet välkomnar beslutet och uppmanar WTO-medlemmarna att ge lika stor uppmärksamhet åt alla tre pelarna (exportstöd, inhemskt stöd och marknadstillträde) och att i juli 2005 förbinda sig att inrätta detaljerade förhandlingsinstrument vid den kommande ministerkonferensen i Hong Kong.

| 14. | Europaparlamentet kräver att de åtgärder som rör exportstöd, inhemskt stöd och marknadstillträde skall börja tillämpas parallellt av alla utvecklade WTO-medlemmar för att undvika ensidig avveckling från EU:s sida, samtidigt som en särskild och differentierad behandling tillämpas på utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet kräver att de åtgärder som rör exportstöd, inhemskt stöd och marknadstillträde skall börja tillämpas parallellt av alla utvecklade WTO-medlemmar för att undvika ensidig avveckling från EU:s sida, samtidigt som en särskild och differentierad behandling tillämpas på utvecklingsländerna.

| 15. | Europaparlamentet stöder en balanserad avveckling av exportstöd, och villkoren för exportkonkurrens skall vara desamma för alla industrialiserade handelspartner. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet stöder en balanserad avveckling av exportstöd, och villkoren för exportkonkurrens skall vara desamma för alla industrialiserade handelspartner.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta med den planerade reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken och välkomnar, när det gäller det inhemska stödet, att beslutet inte ifrågasätter den europeiska jordbruksmodellen och Luxemburg verenskommelsen om reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken. Parlamentet betonar behovet av att definiera de gemensamma åtgärder som skall ingå i ”den gröna boxen”, inbegripet frikopplade stöd, och som gör det möjligt att bevara jordbruksnäringens multifunktionella karaktär och främja levnadsvillkoren och arbetstillfällena på landsbygden. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta med den planerade reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken och välkomnar, när det gäller det inhemska stödet, att beslutet inte ifrågasätter den europeiska jordbruksmodellen och Luxemburg verenskommelsen om reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken. Parlamentet betonar behovet av att definiera de gemensamma åtgärder som skall ingå i ”den gröna boxen”, inbegripet frikopplade stöd, och som gör det möjligt att bevara jordbruksnäringens multifunktionella karaktär och främja levnadsvillkoren och arbetstillfällena på landsbygden.

| 17. | Europaparlamentet kräver att en rättvis och korrekt balans skall upprätthållas mellan utvecklingsländernas krav på marknadstillträde å ena sidan och stabiliteten och livskraften på gemenskapsmarknaderna å andra sidan. Parlamentet kräver därför en lämplig och utförlig definition av begreppet ”känslig produkt” och möjligheten att bibehålla åtagandena på tullavgiftsområdet i form av värdetullar eller särskilda tullar. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet kräver att en rättvis och korrekt balans skall upprätthållas mellan utvecklingsländernas krav på marknadstillträde å ena sidan och stabiliteten och livskraften på gemenskapsmarknaderna å andra sidan. Parlamentet kräver därför en lämplig och utförlig definition av begreppet ”känslig produkt” och möjligheten att bibehålla åtagandena på tullavgiftsområdet i form av värdetullar eller särskilda tullar.

| 18. | Europaparlamentet betonar att utvecklingsländerna för sina jordbruksprodukter i hög grad har tillträde till EU:s marknad och begär att andra utvecklade partnerländer och tillväxtländer ytterligare skall öppna sina marknader för de minst utvecklade länderna. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet betonar att utvecklingsländerna för sina jordbruksprodukter i hög grad har tillträde till EU:s marknad och begär att andra utvecklade partnerländer och tillväxtländer ytterligare skall öppna sina marknader för de minst utvecklade länderna.

| 19. | Europaparlamentet begär att förhandlingarna om de geografiska beteckningarna, som har stor betydelse i strävan för en jordbruksproduktion av hög kvalitet som ger bra utdelning, fullt ut beaktas under förhandlingen om marknadstillträde för jordbruksprodukter. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet begär att förhandlingarna om de geografiska beteckningarna, som har stor betydelse i strävan för en jordbruksproduktion av hög kvalitet som ger bra utdelning, fullt ut beaktas under förhandlingen om marknadstillträde för jordbruksprodukter.

| 20. | Europaparlamentet välkomnar beslutet att oberoende av andra sektorsinitiativ inta ett långtgående, snabbt och specifikt förhållningssätt på området för bomull, och parlamentet välkomnar att en särskild underkommitté har inrättats för detta. Dessa åtgärder bör vara kopplade till särskilda tidsfrister, kompletteras av stödprogram för industriella strukturreformer för jordbrukare och de EU-regioner som påverkas och genomföras tillsammans med Världsbankens, Internationella valutafondens, FN:s utvecklingsprograms och andra internationella organisationers stödåtgärder för utvecklingen i utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet välkomnar beslutet att oberoende av andra sektorsinitiativ inta ett långtgående, snabbt och specifikt förhållningssätt på området för bomull, och parlamentet välkomnar att en särskild underkommitté har inrättats för detta. Dessa åtgärder bör vara kopplade till särskilda tidsfrister, kompletteras av stödprogram för industriella strukturreformer för jordbrukare och de EU-regioner som påverkas och genomföras tillsammans med Världsbankens, Internationella valutafondens, FN:s utvecklingsprograms och andra internationella organisationers stödåtgärder för utvecklingen i utvecklingsländerna.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att intensifiera förhandlingarna om produkter som inte är jordbruksprodukter genom att utarbeta en lämplig metod för att avskaffa eller minska höga tullar, tulltoppar och tulleskalering och att undersöka möjligheten till partiella gentjänster från utvecklingsländernas sida, med full hänsyn till den flexibilitet som de behöver och genom att för deras del, liksom för de minst utvecklade ländernas del, tillämpa principen om särskild och differentierad behandling. Parlamentet anser vidare att betydande handels- och utvecklingsförmåner kommer att garanteras genom att länderna i syd öppnar sina marknader för varandra, i synnerhet de mest utvecklade utvecklingsländerna. Parlamentet noterar också behovet av att alla handelspartner avskaffar hinder som inte är tullavgifter, där detta är motiverat. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att intensifiera förhandlingarna om produkter som inte är jordbruksprodukter genom att utarbeta en lämplig metod för att avskaffa eller minska höga tullar, tulltoppar och tulleskalering och att undersöka möjligheten till partiella gentjänster från utvecklingsländernas sida, med full hänsyn till den flexibilitet som de behöver och genom att för deras del, liksom för de minst utvecklade ländernas del, tillämpa principen om särskild och differentierad behandling. Parlamentet anser vidare att betydande handels- och utvecklingsförmåner kommer att garanteras genom att länderna i syd öppnar sina marknader för varandra, i synnerhet de mest utvecklade utvecklingsländerna. Parlamentet noterar också behovet av att alla handelspartner avskaffar hinder som inte är tullavgifter, där detta är motiverat.

| 22. | Europaparlamentet beklagar djupt att det inte har upprättats någon särskild ram för tjänster men välkomnar ändå de antagna rekommendationerna och uppmanar alla WTO-medlemmar att inom den fastslagna tidsfristen maj 2005 lägga fram omarbetade erbjudanden av hög kvalitet med särskild tanke på de sektorer och leveransformer som är av intresse för utvecklingsländernas exporter (enligt bilaga C i beslutet). Parlamentet kräver att liberaliseringen av tjänster i allmänhetens intresse skall genomföras med försiktighet och att tjänster i samband med hälso- och sjukvård, utbildning och det audiovisuella området undantas, liksom tjänster som rör människors grundläggande behov, såsom vatten- och energiförsörjning, eftersom det inte är lämpligt att kräva att utvecklingsländerna skall avreglera dessa tjänster på ett sådant sätt att de försvagas. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet beklagar djupt att det inte har upprättats någon särskild ram för tjänster men välkomnar ändå de antagna rekommendationerna och uppmanar alla WTO-medlemmar att inom den fastslagna tidsfristen maj 2005 lägga fram omarbetade erbjudanden av hög kvalitet med särskild tanke på de sektorer och leveransformer som är av intresse för utvecklingsländernas exporter (enligt bilaga C i beslutet). Parlamentet kräver att liberaliseringen av tjänster i allmänhetens intresse skall genomföras med försiktighet och att tjänster i samband med hälso- och sjukvård, utbildning och det audiovisuella området undantas, liksom tjänster som rör människors grundläggande behov, såsom vatten- och energiförsörjning, eftersom det inte är lämpligt att kräva att utvecklingsländerna skall avreglera dessa tjänster på ett sådant sätt att de försvagas.

| 23. | Kapitlet jordbruket är visserligen det viktigaste ämnet i dessa förhandlingar, men Europaparlamentet påpekar att det främst måste anses som en drivande kraft och att framsteg på detta område måste användas som hävstång och som trumfkort i förhandlingarna för att också göra framsteg på andra områden, särskilt handeln med tjänster och bättre tillgång för industrivaror för alla WTO-medlemsländer, med hjälp av faktiska sänkningar av importavgifter och andra handelshinder. |
| --- | --- |

23.

Kapitlet jordbruket är visserligen det viktigaste ämnet i dessa förhandlingar, men Europaparlamentet påpekar att det främst måste anses som en drivande kraft och att framsteg på detta område måste användas som hävstång och som trumfkort i förhandlingarna för att också göra framsteg på andra områden, särskilt handeln med tjänster och bättre tillgång för industrivaror för alla WTO-medlemsländer, med hjälp av faktiska sänkningar av importavgifter och andra handelshinder.

| 24. | Europaparlamentet välkomnar överenskommelsen om att inleda förhandlingar för att underlätta handeln, vilket kommer att stärka utvecklingsländernas exportkapacitet, och uppskattar EU:s gest mot utvecklingsländerna att stryka de andra Singaporefrågorna från förhandlingarna, men betonar samtidigt möjligheten att diskutera dessa frågor inom en multilateral ram, vilket skulle ligga i både industri- och utvecklingsländernas intresse. Parlamentet kräver att den överenskomna principen för bilaga D till beslutet skall respekteras, särskilt med tanke på principen om särskild och differentierad behandling av och stöd till utvecklingsländerna, med full hänsyn tagen till övergångsperioderna för att tillämpa åtagandena och kompatibiliteten med dessa länders administrativa och institutionella kapacitet. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet välkomnar överenskommelsen om att inleda förhandlingar för att underlätta handeln, vilket kommer att stärka utvecklingsländernas exportkapacitet, och uppskattar EU:s gest mot utvecklingsländerna att stryka de andra Singaporefrågorna från förhandlingarna, men betonar samtidigt möjligheten att diskutera dessa frågor inom en multilateral ram, vilket skulle ligga i både industri- och utvecklingsländernas intresse. Parlamentet kräver att den överenskomna principen för bilaga D till beslutet skall respekteras, särskilt med tanke på principen om särskild och differentierad behandling av och stöd till utvecklingsländerna, med full hänsyn tagen till övergångsperioderna för att tillämpa åtagandena och kompatibiliteten med dessa länders administrativa och institutionella kapacitet.

| 25. | Europaparlamentet kräver praktiska och fortlöpande framsteg inom de områden som inte omfattas av beslutet, till exempel regler om antidumpning och bidrag, handelsrelaterade immateriella rättigheter (TRIPS), den miljömässiga dimensionen av internationell handel och geografiska beteckningar, inbegripet frågor som rör utökningen av skyddet till andra produkter än vin och sprit, i enlighet med mandaten från Doha. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet kräver praktiska och fortlöpande framsteg inom de områden som inte omfattas av beslutet, till exempel regler om antidumpning och bidrag, handelsrelaterade immateriella rättigheter (TRIPS), den miljömässiga dimensionen av internationell handel och geografiska beteckningar, inbegripet frågor som rör utökningen av skyddet till andra produkter än vin och sprit, i enlighet med mandaten från Doha.

| 26. | Europaparlamentet betonar att större uppmärksamhet under de pågående WTO-förhandlingarna också måste fästas vid skydd av och respekt för immateriella rättigheter, bland annat inom ramen för TRIPS. Europaparlamentet beklagar att många WTO-länder fortfarande är släpphänta när det gäller pirateri och handel med imitationer. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet betonar att större uppmärksamhet under de pågående WTO-förhandlingarna också måste fästas vid skydd av och respekt för immateriella rättigheter, bland annat inom ramen för TRIPS. Europaparlamentet beklagar att många WTO-länder fortfarande är släpphänta när det gäller pirateri och handel med imitationer.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar alla parter att göra allt för att nå en överenskommelse om utnämningen av en ny generaldirektör för Världshandelsorganisationen inom den fastslagna tidsfristen i maj 2005 så att utnämningsförfarandet inte hindrar framstegen för förhandlingarna inom Doha-rundan. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar alla parter att göra allt för att nå en överenskommelse om utnämningen av en ny generaldirektör för Världshandelsorganisationen inom den fastslagna tidsfristen i maj 2005 så att utnämningsförfarandet inte hindrar framstegen för förhandlingarna inom Doha-rundan.

| 28. | Europaparlamentet understryker behovet av en långtgående reform av Världshandelsorganisationen och betraktar Sutherlands rapport som ett första steg i förberedelsearbetet för att skapa en effektivare, öppnare och mer demokratisk organisation som medger större insyn, och för att uppnå ett större politiskt deltagande i förhandlingarna. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet understryker behovet av en långtgående reform av Världshandelsorganisationen och betraktar Sutherlands rapport som ett första steg i förberedelsearbetet för att skapa en effektivare, öppnare och mer demokratisk organisation som medger större insyn, och för att uppnå ett större politiskt deltagande i förhandlingarna.

| 29. | Europaparlamentet kräver ytterligare institutionella reformer för att uppgradera WTO-organens roll samt för att förbättra beslutsprocessen, tvistlösningsmekanismen och dialogen med civilsamhället. Parlamentet medger att WTO måste förse civilsamhället med tillräckliga uppgifter och förklaringar om sina principer och åtgärder för att undvika att globaliseringsprocessen och WTO:s roll i hög grad missförstås och misstolkas. Därför välkomnas Sutherlands rapport, i vilken mycket av denna kritik och dessa missförstånd bemöts. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet kräver ytterligare institutionella reformer för att uppgradera WTO-organens roll samt för att förbättra beslutsprocessen, tvistlösningsmekanismen och dialogen med civilsamhället. Parlamentet medger att WTO måste förse civilsamhället med tillräckliga uppgifter och förklaringar om sina principer och åtgärder för att undvika att globaliseringsprocessen och WTO:s roll i hög grad missförstås och misstolkas. Därför välkomnas Sutherlands rapport, i vilken mycket av denna kritik och dessa missförstånd bemöts.

| 30. | Europaparlamentet upprepar det behov som nämns i millenniedeklarationen och som avser upprättandet av närmare förbindelser mellan Världshandelsorganisationen och andra internationella organisationer som ett mycket viktigt steg i förfarandet för att nå en annorlunda och mer hållbar form av globalisering som kommer att tjäna gemensamma mål och syfta till att nå fullt ut samordnade kriterier för problemen kring utvecklingen. Parlamentet anser det därför vara nödvändigt att alla WTO-medlemmar respekterar Internationella arbetsorganisationens regler. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet upprepar det behov som nämns i millenniedeklarationen och som avser upprättandet av närmare förbindelser mellan Världshandelsorganisationen och andra internationella organisationer som ett mycket viktigt steg i förfarandet för att nå en annorlunda och mer hållbar form av globalisering som kommer att tjäna gemensamma mål och syfta till att nå fullt ut samordnade kriterier för problemen kring utvecklingen. Parlamentet anser det därför vara nödvändigt att alla WTO-medlemmar respekterar Internationella arbetsorganisationens regler.

| 31. | Europaparlamentet anser att ett nära samarbete mellan EU och Förenta staterna är absolut nödvändigt både för att de pågående förhandlingarna skall bli framgångsrika och för att det multilaterala handelssystemet skall fungera på ett effektivt sätt. Parlamentet anser också att Förenta staternas kongress bör utvidga sitt förhandlingsmandat och godkänna en förnyelse av Förenta staternas medlemskap i Världshandelsorganisationen. Parlamentet erinrar emellertid om att det fortfarande är av största vikt att samtliga WTO-medlemsstater, särskilt G-20- och G-90-grupperna, får delta i beslutsprocessen. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet anser att ett nära samarbete mellan EU och Förenta staterna är absolut nödvändigt både för att de pågående förhandlingarna skall bli framgångsrika och för att det multilaterala handelssystemet skall fungera på ett effektivt sätt. Parlamentet anser också att Förenta staternas kongress bör utvidga sitt förhandlingsmandat och godkänna en förnyelse av Förenta staternas medlemskap i Världshandelsorganisationen. Parlamentet erinrar emellertid om att det fortfarande är av största vikt att samtliga WTO-medlemsstater, särskilt G-20- och G-90-grupperna, får delta i beslutsprocessen.

| 32. | Europaparlamentet stöder fullt ut institutionaliseringen av parlamenten inom ramen för WTO i syfte att stärka den demokratiska legitimiteten och insynen i WTO-förhandlingarna, eftersom parlamentsledamöterna kan stå för en viktig kontakt med medborgarna, i synnerhet för att ge information och besvara frågor. I detta sammanhang välkomnas den förklaring som antogs av den parlamentariska konferensen om WTO den 24–26 november 2004 i Bryssel och beslutet att anordna nästa parlamentariska konferens parallellt med ministerkonferensen i Hongkong i december 2005. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet stöder fullt ut institutionaliseringen av parlamenten inom ramen för WTO i syfte att stärka den demokratiska legitimiteten och insynen i WTO-förhandlingarna, eftersom parlamentsledamöterna kan stå för en viktig kontakt med medborgarna, i synnerhet för att ge information och besvara frågor. I detta sammanhang välkomnas den förklaring som antogs av den parlamentariska konferensen om WTO den 24–26 november 2004 i Bryssel och beslutet att anordna nästa parlamentariska konferens parallellt med ministerkonferensen i Hongkong i december 2005.

| 33. | Europaparlamentet anser att alla EU-institutioner måste samarbeta för att man skall nå tillfredsställande resultat och uppmanar därför rådet och kommissionen att fortsätta att hålla parlamentet punktligt informerat, också under förhandlingarna inom ramen för Doha-rundan och ministerkonferensen i Hong Kong, göra det delaktigt i kommande diskussioner och upprätthålla dess tillträde till Artikel 133-kommitténs dokument. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet anser att alla EU-institutioner måste samarbeta för att man skall nå tillfredsställande resultat och uppmanar därför rådet och kommissionen att fortsätta att hålla parlamentet punktligt informerat, också under förhandlingarna inom ramen för Doha-rundan och ministerkonferensen i Hong Kong, göra det delaktigt i kommande diskussioner och upprätthålla dess tillträde till Artikel 133-kommitténs dokument.

| 34. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen och till medlemsstaternas och anslutnings- och kandidatländernas parlament samt till Världshandelsorganisationens generaldirektör och ordföranden för Interparlamentariska unionen. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen och till medlemsstaternas och anslutnings- och kandidatländernas parlament samt till Världshandelsorganisationens generaldirektör och ordföranden för Interparlamentariska unionen.

---

(1)  EUT C 77 E, 26.3.2004, s. 393.

(2)  EUT C 74 E, 24.3.2004, s. 861.

(3)  EGT C 177 E, 25.7.2002, s. 290.

(4)  EGT C 189, 7.7.2000, s. 213.

(5)  EGT C 296, 18.10.2000, s. 121.

(6)  EGT C 343, 5.12.2001, s. 96.

(7)  Antagna texter, P6_TA(2005)0066.

(8)  EGT C 112 E, 9.5.2002, s. 326.

P6_TA(2005)0183

Europeiska unionens informations- och kommunikationsstrategi

Europaparlamentets resolution om genomförandet av Europeiska unionens informations- och kommunikationsstrategi (2004/2238(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om en informations- och kommunikationsstrategi för Europeiska unionen (KOM(2004)0196), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om en informations- och kommunikationsstrategi för Europeiska unionen (KOM(2004)0196),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 mars 2002 om kommissionens meddelande angående en ny ram för samarbetet inom informations- och kommunikationspolitiken i Europeiska unionen (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 mars 2002 om kommissionens meddelande angående en ny ram för samarbetet inom informations- och kommunikationspolitiken i Europeiska unionen (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 april 2003 om en informations- och kommunikationsstrategi för Europeiska unionen (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 april 2003 om en informations- och kommunikationsstrategi för Europeiska unionen (2),

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur och utbildning och yttrandet från utskottet för konstitutionella frågor (A6-0111/2005), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur och utbildning och yttrandet från utskottet för konstitutionella frågor (A6-0111/2005), och av följande skäl:

| A. | Vid det senaste valet till Europaparlamentet sjönk valdeltagandet i nio av de medlemsstater som ingick i EU före utvidgningen. |
| --- | --- |

A.

Vid det senaste valet till Europaparlamentet sjönk valdeltagandet i nio av de medlemsstater som ingick i EU före utvidgningen.

| B. | I den europeiska demokratiska processen måste ett centralt mål för all informations- och kommunikationspolitik vara att framhålla värdet av ett aktivt deltagande i politiken och det civila samhället, bland annat betydelsen av att rösta i val till Europaparlamentet, och att inge människor en känsla av stolthet över att de är europeiska medborgare. |
| --- | --- |

B.

I den europeiska demokratiska processen måste ett centralt mål för all informations- och kommunikationspolitik vara att framhålla värdet av ett aktivt deltagande i politiken och det civila samhället, bland annat betydelsen av att rösta i val till Europaparlamentet, och att inge människor en känsla av stolthet över att de är europeiska medborgare.

| C. | För att människor till fullo skall kunna utöva sitt europeiska medborgarskap måste de ha tillgång till information om Europeiska unionen. Medborgarna har, som förmånstagare av Europeiska unionens politik och som aktiva deltagare i den europeiska demokratin, rätt till fullständig och opartisk information om unionen på det egna språket. Denna information bör presenteras i begriplig form och tillhandahållas via lättillgängliga kanaler. |
| --- | --- |

C.

För att människor till fullo skall kunna utöva sitt europeiska medborgarskap måste de ha tillgång till information om Europeiska unionen. Medborgarna har, som förmånstagare av Europeiska unionens politik och som aktiva deltagare i den europeiska demokratin, rätt till fullständig och opartisk information om unionen på det egna språket. Denna information bör presenteras i begriplig form och tillhandahållas via lättillgängliga kanaler.

| D. | Informations- och kommunikationsstrategin bör baseras på Europeiska unionens grundläggande värderingar, nämligen demokrati, mångfald, säkerhet, solidaritet, lika möjligheter, sammanhållning samt respekt för kulturell mångfald och grundläggande mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

D.

Informations- och kommunikationsstrategin bör baseras på Europeiska unionens grundläggande värderingar, nämligen demokrati, mångfald, säkerhet, solidaritet, lika möjligheter, sammanhållning samt respekt för kulturell mångfald och grundläggande mänskliga rättigheter.

| E. | Informations- och kommunikationsstrategin måste också aktivt visa medborgarna på vilket sätt ett medlemskap i Europeiska unionen är till nytta för dem i deras dagliga liv. |
| --- | --- |

E.

Informations- och kommunikationsstrategin måste också aktivt visa medborgarna på vilket sätt ett medlemskap i Europeiska unionen är till nytta för dem i deras dagliga liv.

Budskap och medel

| 1. | Europaparlamentet välkomnar att parlamentet för första gången har uppmanats att diskutera unionens informations- och kommunikationsstrategi innan kommissionen lägger fram denna, vilket innebär att parlamentet verkligen har möjlighet att påverka det slutliga innehållet i denna strategi, i stället för att bara reagera på den. Detta utgör ett mycket positivt steg för att fördjupa parlamentets ansvar för den demokratiska kontrollen av kommissionens verksamhet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar att parlamentet för första gången har uppmanats att diskutera unionens informations- och kommunikationsstrategi innan kommissionen lägger fram denna, vilket innebär att parlamentet verkligen har möjlighet att påverka det slutliga innehållet i denna strategi, i stället för att bara reagera på den. Detta utgör ett mycket positivt steg för att fördjupa parlamentets ansvar för den demokratiska kontrollen av kommissionens verksamhet.

| 2. | Europaparlamentet understryker att målet med informations- och kommunikationsstrategin framför allt bör vara att fortlöpande hålla EU-medborgarna korrekt informerade om hur EU:s institutioner fungerar och verkar, i syfte att öka deras kunskap, intresse och deltagande i unionens arbete och föra dem närmare EU. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet understryker att målet med informations- och kommunikationsstrategin framför allt bör vara att fortlöpande hålla EU-medborgarna korrekt informerade om hur EU:s institutioner fungerar och verkar, i syfte att öka deras kunskap, intresse och deltagande i unionens arbete och föra dem närmare EU.

| 3. | Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att sända ut ett kraftfullt budskap till de europeiska medborgarna där man uppmuntrar till engagemang för Europa och stärker känslan av att vara en del av byggandet av Europa. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att sända ut ett kraftfullt budskap till de europeiska medborgarna där man uppmuntrar till engagemang för Europa och stärker känslan av att vara en del av byggandet av Europa.

| 4. | Europaparlamentet anser att större uppmärksamhet bör ägnas åt innehållet i de budskap som sänds ut, så att medborgarnas intresse väcks genom att de frågor som berör dem tas upp. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser att större uppmärksamhet bör ägnas åt innehållet i de budskap som sänds ut, så att medborgarnas intresse väcks genom att de frågor som berör dem tas upp.

| 5. | Europaparlamentet betonar vikten av att upprätta ett decentraliserat informationssystem, så att det blir lättare att alltid nå specifika grupper med individuellt anpassade budskap. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet betonar vikten av att upprätta ett decentraliserat informationssystem, så att det blir lättare att alltid nå specifika grupper med individuellt anpassade budskap.

| 6. | Europaparlamentet är övertygat om att informations- och kommunikationsstrategin kan bli effektiv först när kunskaper om EU och dess institutioner ingår som ett ämne i medlemsstaternas läroplaner. Universiteten bör också uppmanas att inta en aktiv roll när det gäller att sprida och främja gemensamma europeiska värden. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet är övertygat om att informations- och kommunikationsstrategin kan bli effektiv först när kunskaper om EU och dess institutioner ingår som ett ämne i medlemsstaternas läroplaner. Universiteten bör också uppmanas att inta en aktiv roll när det gäller att sprida och främja gemensamma europeiska värden.

| 7. | Europaparlamentet betonar vikten av att i högre grad utnyttja kommunikationsmedier som har teknisk kapacitet att nå alla hushåll i EU, t.ex. television, radio och Internet. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet betonar vikten av att i högre grad utnyttja kommunikationsmedier som har teknisk kapacitet att nå alla hushåll i EU, t.ex. television, radio och Internet.

| 8. | Europaparlamentet anser att det finns möjligheter till ökad användning av både Internetsändningar och radio och att dessa bör undersökas inom ramen för informations- och kommunikationsstrategin. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser att det finns möjligheter till ökad användning av både Internetsändningar och radio och att dessa bör undersökas inom ramen för informations- och kommunikationsstrategin.

| 9. | Europaparlamentet anser att man allvarligt bör överväga att hålla debatter om europeisk politik i de lagstiftande parlamenten, med aktivt deltagande av Europaparlamentets ledamöter, så att medierna får möjlighet att på närmare håll följa diskussioner som vanligtvis äger rum i Europaparlamentet. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet anser att man allvarligt bör överväga att hålla debatter om europeisk politik i de lagstiftande parlamenten, med aktivt deltagande av Europaparlamentets ledamöter, så att medierna får möjlighet att på närmare håll följa diskussioner som vanligtvis äger rum i Europaparlamentet.

| 10. | Europaparlamentet anser att institutionerna i enlighet med bestämmelserna i budgetförordningen bör ingå avtal med TV-bolag som kan producera dramaserier, tävlingar, filmer, nyhetsinslag och andra högkvalitativa och lättillgängliga TV-program av alla slag med populär inriktning, som kan bidra till att föra fram EU:s idéer och värderingar. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet anser att institutionerna i enlighet med bestämmelserna i budgetförordningen bör ingå avtal med TV-bolag som kan producera dramaserier, tävlingar, filmer, nyhetsinslag och andra högkvalitativa och lättillgängliga TV-program av alla slag med populär inriktning, som kan bidra till att föra fram EU:s idéer och värderingar.

| 11. | Europaparlamentet välkomnar att ett nytt avtal nyligen ingåtts med Euronews, och anser att Euro-news tillhandahåller en tjänst av hög kvalitet som ger valuta för pengarna. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet välkomnar att ett nytt avtal nyligen ingåtts med Euronews, och anser att Euro-news tillhandahåller en tjänst av hög kvalitet som ger valuta för pengarna.

| 12. | Europaparlamentet anser att man bör överväga att koppla samman vissa gemenskapsprogram, såsom Media, Kultur, Ungdom eller Utbildning, med informations- och kommunikationsstrategin, men det bör inte få till följd att ambitionerna när det gäller deras mål eller ekonomiska anslag minskar. Genom Media-programmet skulle man till exempel kunna finansiera filmer för att gynna den europeiska audiovisuella industrins utveckling och samtidigt föra fram EU:s profil och anda. Parlamentet välkomnar därför anordnandet av en europeisk ungdomsvecka med aktivitetsdagar under mottot ”ungdomar i parlamentet”, vilket kommer att stärka ungdomarnas band till Europa. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet anser att man bör överväga att koppla samman vissa gemenskapsprogram, såsom Media, Kultur, Ungdom eller Utbildning, med informations- och kommunikationsstrategin, men det bör inte få till följd att ambitionerna när det gäller deras mål eller ekonomiska anslag minskar. Genom Media-programmet skulle man till exempel kunna finansiera filmer för att gynna den europeiska audiovisuella industrins utveckling och samtidigt föra fram EU:s profil och anda. Parlamentet välkomnar därför anordnandet av en europeisk ungdomsvecka med aktivitetsdagar under mottot ”ungdomar i parlamentet”, vilket kommer att stärka ungdomarnas band till Europa.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar till en ökad samordning av den befintliga audiovisuella infrastruktur som i dag är spridd mellan de olika institutionerna. Denna infrastruktur bör inventeras och de enskilda delarnas effektivitet utvärderas. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar till en ökad samordning av den befintliga audiovisuella infrastruktur som i dag är spridd mellan de olika institutionerna. Denna infrastruktur bör inventeras och de enskilda delarnas effektivitet utvärderas.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar institutionerna att undersöka möjligheten att utforma moderna och lättillgängliga virtuella besök och att ge allmänheten tillgång till inspelningar av alla viktiga evenemang vid institutionerna genom ett högkvalitativt arkiv med sökmotor. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar institutionerna att undersöka möjligheten att utforma moderna och lättillgängliga virtuella besök och att ge allmänheten tillgång till inspelningar av alla viktiga evenemang vid institutionerna genom ett högkvalitativt arkiv med sökmotor.

| 15. | Europaparlamentet gläder sig över att Europe Direct utvecklats och uppmanar kommissionen att ytterligare utveckla detta initiativ på interinstitutionell basis, så att det kan stödja EU:s informations- och kommunikationsstrategi. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet gläder sig över att Europe Direct utvecklats och uppmanar kommissionen att ytterligare utveckla detta initiativ på interinstitutionell basis, så att det kan stödja EU:s informations- och kommunikationsstrategi.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att följa parlamentets uppmaning i sin resolution av den 10 mars 2005 (3) genom att utlysa år 2006 till Europeiska året mot våld mot kvinnor, och att inkludera detta i sin informationsstrategi, särskilt med tanke på att Europarådet planerar en liknande kampanj vilket skulle göra det möjligt att dra fördel av synergieffekter. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att följa parlamentets uppmaning i sin resolution av den 10 mars 2005 (3) genom att utlysa år 2006 till Europeiska året mot våld mot kvinnor, och att inkludera detta i sin informationsstrategi, särskilt med tanke på att Europarådet planerar en liknande kampanj vilket skulle göra det möjligt att dra fördel av synergieffekter.

| 17. | Europaparlamentet betonar man bör ta fram en metod som gör det möjligt att i högre grad göra regionala och lokala medier delaktiga i informations- och kommunikationsstrategin. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet betonar man bör ta fram en metod som gör det möjligt att i högre grad göra regionala och lokala medier delaktiga i informations- och kommunikationsstrategin.

| 18. | Europaparlamentet betonar att det är viktigt för Europeiska unionen att det inrättas ett kunskapscentrum för kommunikation inom vilket det skall finnas ett strukturerat samarbete mellan alla EU:s institutioner och som skall ge möjlighet till samarbete med yrkesfolk och experter inom kommunikationssektorn. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet betonar att det är viktigt för Europeiska unionen att det inrättas ett kunskapscentrum för kommunikation inom vilket det skall finnas ett strukturerat samarbete mellan alla EU:s institutioner och som skall ge möjlighet till samarbete med yrkesfolk och experter inom kommunikationssektorn.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar EU:s institutioner att förbättra villkoren för och förbindelserna med ackrediterade journalister och att generellt sett ge alla medborgare som söker information om EU:s politik och verksamhet största möjliga tillgång till informationskällor. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar EU:s institutioner att förbättra villkoren för och förbindelserna med ackrediterade journalister och att generellt sett ge alla medborgare som söker information om EU:s politik och verksamhet största möjliga tillgång till informationskällor.

| 20. | Europaparlamentet betonar att institutionerna bör förbättra sina pressmeddelanden och kvaliteten på all information som är avsedd för pressen, så att arbetet underlättas för alla journalister som följer händelserna i Bryssel. Europaparlamentet uppmanar också institutionerna att i möjligaste mån låta kommunikationsexperter utarbeta pressmeddelandena. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet betonar att institutionerna bör förbättra sina pressmeddelanden och kvaliteten på all information som är avsedd för pressen, så att arbetet underlättas för alla journalister som följer händelserna i Bryssel. Europaparlamentet uppmanar också institutionerna att i möjligaste mån låta kommunikationsexperter utarbeta pressmeddelandena.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att anordna en idétävling för att få in originella förslag om hur det europeiska budskapet bäst kan föras ut. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att anordna en idétävling för att få in originella förslag om hur det europeiska budskapet bäst kan föras ut.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ge en extern byrå i uppdrag att göra en grundlig oberoende beräkning med en kostnads- och nyttoanalys av de resurser som kommissionen faktiskt satsar på information och kommunikation. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ge en extern byrå i uppdrag att göra en grundlig oberoende beräkning med en kostnads- och nyttoanalys av de resurser som kommissionen faktiskt satsar på information och kommunikation.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att införa ett system som gör det möjligt att fortsätta att finansiera Euroinfonätet i enlighet med bestämmelserna i den nya budgetförordningen. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att införa ett system som gör det möjligt att fortsätta att finansiera Euroinfonätet i enlighet med bestämmelserna i den nya budgetförordningen.

| 24. | Europaparlamentet anser att Eurobarometern bör tilldelas större ekonomiska resurser, så att mer heltäckande och genomgripande undersökningar kan göras. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet anser att Eurobarometern bör tilldelas större ekonomiska resurser, så att mer heltäckande och genomgripande undersökningar kan göras.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förbättra webbplatsen Europa genom att lägga ut innehållet på alla officiella EU-språk och på de språk som har officiell status i medlemsstaterna, förutsatt att medlemsstaterna själva bestämmer detta och står för de kostnaderna, för att undvika att gynna vissa språk framför andra och göra det möjligt för den stora majoriteten medborgare att få tillgång till befintlig information. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förbättra webbplatsen Europa genom att lägga ut innehållet på alla officiella EU-språk och på de språk som har officiell status i medlemsstaterna, förutsatt att medlemsstaterna själva bestämmer detta och står för de kostnaderna, för att undvika att gynna vissa språk framför andra och göra det möjligt för den stora majoriteten medborgare att få tillgång till befintlig information.

| 26. | Europaparlamentet anser att det vore mycket lämpligt att på ett genomtänkt och metodiskt sätt placera länkar till webbplatsen Europa på de webbplatser som besöks oftast, med utgångspunkt i den allmänna principen att det inte bör vara medborgaren som söker information utan informationen som söker upp medborgaren. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet anser att det vore mycket lämpligt att på ett genomtänkt och metodiskt sätt placera länkar till webbplatsen Europa på de webbplatser som besöks oftast, med utgångspunkt i den allmänna principen att det inte bör vara medborgaren som söker information utan informationen som söker upp medborgaren.

| 27. | Europaparlamentet välkomnar förslag om att undersöka de praktiska möjligheterna att förse Europe by Satellite med en andra kanal. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet välkomnar förslag om att undersöka de praktiska möjligheterna att förse Europe by Satellite med en andra kanal.

Interinstitutionellt samarbete

| 28. | Europaparlamentet anser att det är av avgörande betydelse för ett bättre samarbete och en ökad effektivitet att kommissionen regelbundet överlämnar EU:s informations- och kommunikationsstrategi till parlamentet för behandling vid en årlig debatt om just detta ämne. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet anser att det är av avgörande betydelse för ett bättre samarbete och en ökad effektivitet att kommissionen regelbundet överlämnar EU:s informations- och kommunikationsstrategi till parlamentet för behandling vid en årlig debatt om just detta ämne.

| 29. | Europaparlamentet begär att en omfattande gemensam debatt, som även rådet bör delta i, skall genomföras i plenum om den strategi som kommissionen lägger fram och om betänkandet från utskottet för kultur och utbildning. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet begär att en omfattande gemensam debatt, som även rådet bör delta i, skall genomföras i plenum om den strategi som kommissionen lägger fram och om betänkandet från utskottet för kultur och utbildning.

| 30. | Europaparlamentet anser att denna debatt bör leda till en gemensam förklaring om riktlinjerna för de tre institutionernas gemensamma informationsverksamhet, samtidigt som de enskilda institutionernas särskilda befogenheter och deras rätt att utarbeta egna informationsinitiativ också respekteras. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet anser att denna debatt bör leda till en gemensam förklaring om riktlinjerna för de tre institutionernas gemensamma informationsverksamhet, samtidigt som de enskilda institutionernas särskilda befogenheter och deras rätt att utarbeta egna informationsinitiativ också respekteras.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar Interinstitutionella gruppen för information att årligen utarbeta ett förslag i syfte att se till att det finns budgetmedel för att på lämpligt sätt uppmärksamma alla betydande kulturevenemang. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar Interinstitutionella gruppen för information att årligen utarbeta ett förslag i syfte att se till att det finns budgetmedel för att på lämpligt sätt uppmärksamma alla betydande kulturevenemang.

| 32. | Europaparlamentet anser att Interinstitutionella gruppen för information främst bör ha politisk karaktär och fungera som garant, och att antalet medlemmar bör bli färre så att den kan arbeta effektivare. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet anser att Interinstitutionella gruppen för information främst bör ha politisk karaktär och fungera som garant, och att antalet medlemmar bör bli färre så att den kan arbeta effektivare.

| 33. | Europaparlamentet konstaterar att Princeprogrammet traditionellt har baserats på ett partnerskap mellan kommissionen och medlemsstaterna. Parlamentet betonar att parlamentet bör delta i fastställandet av prioriteringarna inom Princeprogrammet, och anser att parlamentsledamöterna bör vara fullt delaktiga i evenemang som anordnas inom ramen för detta program. Parlamentet välkomnar kommissionens förslag om att programplaneringen och övervakningen av Princeprogrammet bör justeras för att bättre återspegla parlamentets mandatperiod. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet konstaterar att Princeprogrammet traditionellt har baserats på ett partnerskap mellan kommissionen och medlemsstaterna. Parlamentet betonar att parlamentet bör delta i fastställandet av prioriteringarna inom Princeprogrammet, och anser att parlamentsledamöterna bör vara fullt delaktiga i evenemang som anordnas inom ramen för detta program. Parlamentet välkomnar kommissionens förslag om att programplaneringen och övervakningen av Princeprogrammet bör justeras för att bättre återspegla parlamentets mandatperiod.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar alla berörda EU-institutioner att förbättra sin interna samordning för att göra kommunikations- och informationsstrategin mer effektiv och på så sätt uppnå bättre resultat. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar alla berörda EU-institutioner att förbättra sin interna samordning för att göra kommunikations- och informationsstrategin mer effektiv och på så sätt uppnå bättre resultat.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar institutionerna att undersöka möjligheten att inrätta en samordningsgrupp på lägre nivå, med företrädare för relevanta generaldirektorat vid de olika institutionerna och för Europaparlamentets ansvariga och berörda utskott, vars främsta uppgift skulle vara att samordna de specifika åtgärder som utformats för att genomföra riktlinjerna från Interinstitutionella gruppen för information. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmanar institutionerna att undersöka möjligheten att inrätta en samordningsgrupp på lägre nivå, med företrädare för relevanta generaldirektorat vid de olika institutionerna och för Europaparlamentets ansvariga och berörda utskott, vars främsta uppgift skulle vara att samordna de specifika åtgärder som utformats för att genomföra riktlinjerna från Interinstitutionella gruppen för information.

| 36. | Europaparlamentet anser att det vore ytterst lämpligt att inrätta ett rådgivande organ bestående av företrädare för EU:s institutioner och medlemsstaterna samt kommunikationsexperter, som kan ge vägledning om hur informations- och kommunikationsstrategin bör genomföras. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet anser att det vore ytterst lämpligt att inrätta ett rådgivande organ bestående av företrädare för EU:s institutioner och medlemsstaterna samt kommunikationsexperter, som kan ge vägledning om hur informations- och kommunikationsstrategin bör genomföras.

| 37. | Europaparlamentet kräver att alla medlemsstater, i synnerhet de som hittills inte gjort det, skall delta. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet kräver att alla medlemsstater, i synnerhet de som hittills inte gjort det, skall delta.

| 38. | Europaparlamentet ser fram emot kommissionens meddelande om en ny informations- och kommunikationsstrategi, som aviserats till maj 2005. Europaparlamentet har för avsikt att inleda en förstärkt dialog med kommissionen och rådet samt med Regionkommittén inom dess behörighetsområde om genomförandet av denna strategi. Europaparlamentet upprepar sin vilja att samarbeta fullt ut för att nå de mål som man kommer att enas om. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet ser fram emot kommissionens meddelande om en ny informations- och kommunikationsstrategi, som aviserats till maj 2005. Europaparlamentet har för avsikt att inleda en förstärkt dialog med kommissionen och rådet samt med Regionkommittén inom dess behörighetsområde om genomförandet av denna strategi. Europaparlamentet upprepar sin vilja att samarbeta fullt ut för att nå de mål som man kommer att enas om.

Europeiska konstitutionen

| 39. | Europaparlamentet betonar att informations- och kommunikationskampanjen om konstitutionen bör vara den viktigaste prioriteringen i unionens informations- och kommunikationsstrategi under den närmaste framtiden. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet betonar att informations- och kommunikationskampanjen om konstitutionen bör vara den viktigaste prioriteringen i unionens informations- och kommunikationsstrategi under den närmaste framtiden.

| 40. | Europaparlamentet anser att denna prioritering bör ses utifrån ett dubbelt perspektiv:






  — | Unionens institutioner är skyldiga att tydligt och objektivt informera medborgarna om konstitutionens innehåll och betydelsen av de ändringar som den medför jämfört med de nuvarande fördragen. |
| --- | --- | --- |

40.

Europaparlamentet anser att denna prioritering bör ses utifrån ett dubbelt perspektiv:

—

Unionens institutioner är skyldiga att tydligt och objektivt informera medborgarna om konstitutionens innehåll och betydelsen av de ändringar som den medför jämfört med de nuvarande fördragen.

| — | Europaparlamentet, rådet och kommissionen har dessutom ett politiskt ansvar för att stödja ratifice-ringen av konstitutionen i samråd med medlemsstaterna och med hänsyn till relevant nationell lagstiftning. |
| --- | --- |

—

Europaparlamentet, rådet och kommissionen har dessutom ett politiskt ansvar för att stödja ratifice-ringen av konstitutionen i samråd med medlemsstaterna och med hänsyn till relevant nationell lagstiftning.

| 41. | Europaparlamentet betonar att när det gäller information om konstitutionens innehåll är det särskilt viktigt att






  — | anordna särskilda seminarier för journalister om konstitutionen – i medlemsstaterna och även i Bryssel – som skall syfta till att klart och objektivt informera om konstitutionens innehåll samt att rätta till eventuell felaktig information, |
| --- | --- | --- |

41.

Europaparlamentet betonar att när det gäller information om konstitutionens innehåll är det särskilt viktigt att

—

anordna särskilda seminarier för journalister om konstitutionen – i medlemsstaterna och även i Bryssel – som skall syfta till att klart och objektivt informera om konstitutionens innehåll samt att rätta till eventuell felaktig information,

| — | utveckla särskilda aktiviteter för den akademiska världen genom att se till att Jean Monnet-programmet fokuseras på europeiska konstitutionella frågor, anordna akademiska seminarier om konstitutionen, bidra till att utforma innehållet i akademiska program samt finansiera undersökningar eller publikationer om frågor som rör europeiska konstitutionella frågor, |
| --- | --- |

—

utveckla särskilda aktiviteter för den akademiska världen genom att se till att Jean Monnet-programmet fokuseras på europeiska konstitutionella frågor, anordna akademiska seminarier om konstitutionen, bidra till att utforma innehållet i akademiska program samt finansiera undersökningar eller publikationer om frågor som rör europeiska konstitutionella frågor,

| — | i högre grad främja användningen av modern teknik, framför allt genom att göra texten i konstitutionen och förklaringarna om innehållet i konstitutionen tillgängliga via Internet, och inrätta såväl Internet- som telefontjänster för att besvara frågor om konstitutionens innehåll. |
| --- | --- |

—

i högre grad främja användningen av modern teknik, framför allt genom att göra texten i konstitutionen och förklaringarna om innehållet i konstitutionen tillgängliga via Internet, och inrätta såväl Internet- som telefontjänster för att besvara frågor om konstitutionens innehåll.

| 42. | Europaparlamentet betonar att de medel som finns tillgängliga inom ramen för Princeprogrammet bör inriktas på att främja en offentlig debatt om konstitutionen i alla medlemsstater med anledning av ratificeringskampanjerna, i synnerhet i de medlemsstater som kommer att genomföra folkomröstningar. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet betonar att de medel som finns tillgängliga inom ramen för Princeprogrammet bör inriktas på att främja en offentlig debatt om konstitutionen i alla medlemsstater med anledning av ratificeringskampanjerna, i synnerhet i de medlemsstater som kommer att genomföra folkomröstningar.

| 43. | Europaparlamentet anser därför att det är önskvärt att parlamentet och kommissionen samarbetar så nära som möjligt genom att underteckna avsiktsförklaringar med alla medlemsstater som självmant åtar sig att göra detta. Parlamentet bör delta i alla initiativ som kommissionen genomför på nationell nivå i samråd med medlemsstaternas respektive regeringar. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet anser därför att det är önskvärt att parlamentet och kommissionen samarbetar så nära som möjligt genom att underteckna avsiktsförklaringar med alla medlemsstater som självmant åtar sig att göra detta. Parlamentet bör delta i alla initiativ som kommissionen genomför på nationell nivå i samråd med medlemsstaternas respektive regeringar.

| 44. | Europaparlamentet betonar vikten av att även engagera de nationella parlamenten i dessa initiativ när detta är möjligt. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet betonar vikten av att även engagera de nationella parlamenten i dessa initiativ när detta är möjligt.

| 45. | Europaparlamentet erinrar om den viktiga roll regional- och lokalsamhällen samt deras samarbetspartner har på vägen mot en ratificering av konstitutionen när det gäller att göra informationen till medborgarna mer målgruppsinriktad och därigenom mer effektiv. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet erinrar om den viktiga roll regional- och lokalsamhällen samt deras samarbetspartner har på vägen mot en ratificering av konstitutionen när det gäller att göra informationen till medborgarna mer målgruppsinriktad och därigenom mer effektiv.

| 46. | Europaparlamentet påminner om att civila samhällsorganisationer fyller en viktig funktion i debatterna om ratificeringen av konstitutionen och att det är nödvändigt att stödja dessa organisationer för att de skall engagera sina medlemmar i dessa debatter och på så sätt främja att medborgarna aktivt deltar i diskussionerna om ratificeringen av konstitutionen. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet påminner om att civila samhällsorganisationer fyller en viktig funktion i debatterna om ratificeringen av konstitutionen och att det är nödvändigt att stödja dessa organisationer för att de skall engagera sina medlemmar i dessa debatter och på så sätt främja att medborgarna aktivt deltar i diskussionerna om ratificeringen av konstitutionen.

Europaparla·mentets informationspolitik

| 47. | Europaparlamentet föreslår att det genomförs en objektiv undersökning om informationsstrategins effektivitet och välkomnar i detta sammanhang presidiets begäran av den 10 januari 2005 om en översyn av informationskontorens roll i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet föreslår att det genomförs en objektiv undersökning om informationsstrategins effektivitet och välkomnar i detta sammanhang presidiets begäran av den 10 januari 2005 om en översyn av informationskontorens roll i medlemsstaterna.

| 48. | Europaparlamentet noterar att det för närvarande förs diskussioner inom parlamentets presidium om möjligheten att upprätta en offentligt ägd parlamentarisk kanal. Parlamentet välkomnar presidiets beslut att beställa en genomförbarhetsstudie om ett eventuellt upprättande av en parlamentarisk informationskanal eller en riktig TV-kanal för Europaparlamentet. Parlamentet konstaterar att det finns ett antal olika alternativ för ett dylikt projekt och anser att en eventuell kanal bör vara oberoende. Parlamentet anser att en sådan kanal på ett betydande sätt skulle kunna bidra till utformningen av ett europeiskt offentligt rum, och noterar att det vid tidigare tillfällen har uppmanat kommissionen att inleda en intern konsekvensbedömning avseende en sådan europeisk kanal. Europaparlamentet betonar vikten av större samverkan mellan de aktiviteter som genomförs av parlamentets informationskontor och dem som genomförs av kommissionens representationer. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet noterar att det för närvarande förs diskussioner inom parlamentets presidium om möjligheten att upprätta en offentligt ägd parlamentarisk kanal. Parlamentet välkomnar presidiets beslut att beställa en genomförbarhetsstudie om ett eventuellt upprättande av en parlamentarisk informationskanal eller en riktig TV-kanal för Europaparlamentet. Parlamentet konstaterar att det finns ett antal olika alternativ för ett dylikt projekt och anser att en eventuell kanal bör vara oberoende. Parlamentet anser att en sådan kanal på ett betydande sätt skulle kunna bidra till utformningen av ett europeiskt offentligt rum, och noterar att det vid tidigare tillfällen har uppmanat kommissionen att inleda en intern konsekvensbedömning avseende en sådan europeisk kanal. Europaparlamentet betonar vikten av större samverkan mellan de aktiviteter som genomförs av parlamentets informationskontor och dem som genomförs av kommissionens representationer.

*

- *

| 49. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Europeiska rådet, kommissionen, ministerrådet, EG-domstolen, revisionsrätten, Regionkommittén, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, medlemsstaternas regeringar och Internationella journalistförbundet. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Europeiska rådet, kommissionen, ministerrådet, EG-domstolen, revisionsrätten, Regionkommittén, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, medlemsstaternas regeringar och Internationella journalistförbundet.

---

(1)  EUT C 47 E, 27.2.2003, s. 400.

(2)  EUT C 64 E, 12.3.2004, s. 591.

(3)  Antagna texter, P6_TA(2005)0073.

P6_TA(2005)0184

Togo

Europaparlamentets resolution om Togo

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av den afrikanska stadgan om de mänskliga rättigheterna och folkens rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den afrikanska stadgan om de mänskliga rättigheterna och folkens rättigheter,

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om situationen i Togo, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om situationen i Togo,

| — | med beaktande av kommissionens och ordförandeskapets uttalanden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens och ordförandeskapets uttalanden,

| — | med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Europaparlamentet är djupt oroat över det tilltagande våld som följt på det omdiskuterade presidentvalet den 24 april 2005 och som krävt upp till 100 människoliv och drivit över 18 500 människor på flykt till grannländerna Benin och Ghana. |
| --- | --- |

A.

Europaparlamentet är djupt oroat över det tilltagande våld som följt på det omdiskuterade presidentvalet den 24 april 2005 och som krävt upp till 100 människoliv och drivit över 18 500 människor på flykt till grannländerna Benin och Ghana.

| B. | Våldet bröt ut den 26 april 2005 när Faure Gnassingbé, son till Gnassingbé Eyadéma, utropades till valets segrare enligt preliminära resultat som gav honom 60 % av rösterna mot 38 % för Emmanuel Bob-Akitani, som ledde en koalition bestående av sex oppositionspartier. |
| --- | --- |

B.

Våldet bröt ut den 26 april 2005 när Faure Gnassingbé, son till Gnassingbé Eyadéma, utropades till valets segrare enligt preliminära resultat som gav honom 60 % av rösterna mot 38 % för Emmanuel Bob-Akitani, som ledde en koalition bestående av sex oppositionspartier.

| C. | Presidentvalet i Togo den 24 april 2005 kantades av allvarliga oegentligheter som inleddes i samband med upprättandet av röstlängder och distributionen av röstkort och som fortsatte med brutala angrepp mot företrädare för oppositionen. |
| --- | --- |

C.

Presidentvalet i Togo den 24 april 2005 kantades av allvarliga oegentligheter som inleddes i samband med upprättandet av röstlängder och distributionen av röstkort och som fortsatte med brutala angrepp mot företrädare för oppositionen.

| D. | Författningsdomstolen i Togo har slagit fast att presidentvalets segrare var Faure Gnassingbé och avvisade ett överklagande från oppositionen som hävdade att valet var uppgjort. |
| --- | --- |

D.

Författningsdomstolen i Togo har slagit fast att presidentvalets segrare var Faure Gnassingbé och avvisade ett överklagande från oppositionen som hävdade att valet var uppgjort.

| E. | Koalitionen av oppositionspartier bestrider valresultatet och kräver att det ogiltigförklaras med hänvisning till de grova oegentligheter som präglade röstningsförfarandet. |
| --- | --- |

E.

Koalitionen av oppositionspartier bestrider valresultatet och kräver att det ogiltigförklaras med hänvisning till de grova oegentligheter som präglade röstningsförfarandet.

| F. | I flera vallokaler togs valurnorna bort av armén så snart vallokalerna stängt. |
| --- | --- |

F.

I flera vallokaler togs valurnorna bort av armén så snart vallokalerna stängt.

| G. | I strid med det avtal som slutits under ledning av ECOWAS har oppositionens företrädare inte fått delta i den oberoende valkommissionens arbete. |
| --- | --- |

G.

I strid med det avtal som slutits under ledning av ECOWAS har oppositionens företrädare inte fått delta i den oberoende valkommissionens arbete.

| H. | I de våldsamheter som följt på valet har tiotals människor dödats och fler än 300 skadats allvarligt. |
| --- | --- |

H.

I de våldsamheter som följt på valet har tiotals människor dödats och fler än 300 skadats allvarligt.

| I. | De internationella reaktionerna på valet har till dagens datum varit blandade. Frankrike och ECOWAS kallar valet tillfredsställande trots vissa oegentligheter, medan Förenta staterna ifrågasätter valutgångens rättsenlighet. |
| --- | --- |

I.

De internationella reaktionerna på valet har till dagens datum varit blandade. Frankrike och ECOWAS kallar valet tillfredsställande trots vissa oegentligheter, medan Förenta staterna ifrågasätter valutgångens rättsenlighet.

| J. | ECOWAS ordförande, Nigers president Mamadou Tandja, skickade den 1 maj 2005 en delegation till Lomé som ett led i de pågående försöken att lösa krisen i Togo och att förhindra ytterligare destabi-lisering i regionen, som redan är hårt drabbad av krisen i Elfenbenskusten. |
| --- | --- |

J.

ECOWAS ordförande, Nigers president Mamadou Tandja, skickade den 1 maj 2005 en delegation till Lomé som ett led i de pågående försöken att lösa krisen i Togo och att förhindra ytterligare destabi-lisering i regionen, som redan är hårt drabbad av krisen i Elfenbenskusten.

| 1. | Europaparlamentet fördömer kraftigt ordningsmaktens våldsamma angrepp mot personer som ifrågasatt valets giltighet liksom de övergrepp som förekommit mot utlänningar. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet fördömer kraftigt ordningsmaktens våldsamma angrepp mot personer som ifrågasatt valets giltighet liksom de övergrepp som förekommit mot utlänningar.

| 2. | Europaparlamentet fördömer den mordbrand som fullständigt ödelade Goetheinstitutet i Lomé och uppmanar Togos myndigheter att se till att alla utländska medborgare och institutioner får effektivt skydd. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet fördömer den mordbrand som fullständigt ödelade Goetheinstitutet i Lomé och uppmanar Togos myndigheter att se till att alla utländska medborgare och institutioner får effektivt skydd.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar säkerhetsstyrkorna att upphöra med alla former av övergrepp och hot mot civilbefolkningen, att få ett slut på de väpnade gruppernas verksamhet och att utöva sina befogenheter för att upprätthålla ordningen, med full respekt för de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar säkerhetsstyrkorna att upphöra med alla former av övergrepp och hot mot civilbefolkningen, att få ett slut på de väpnade gruppernas verksamhet och att utöva sina befogenheter för att upprätthålla ordningen, med full respekt för de mänskliga rättigheterna.

| 4. | Europaparlamentet vill att det inrättas en oberoende undersökningskommission som skall sprida ljus över de begångna övergreppen och reda ut ansvaret så att gärningsmännen kan ställas till svars och dömas, varvid rätten till en rättvis rättegång skall beaktas. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet vill att det inrättas en oberoende undersökningskommission som skall sprida ljus över de begångna övergreppen och reda ut ansvaret så att gärningsmännen kan ställas till svars och dömas, varvid rätten till en rättvis rättegång skall beaktas.

| 5. | Europaparlamentet anser att valförhållandena den 24 april 2005 inte motsvarar de principer om öppenhet, mångfald och folkets fria bestämmanderätt som föreskrivs av regionala och internationella rättsinstrument på området och att legitimiteten hos de myndigheter som valet lett fram till därför inte kan erkännas. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att valförhållandena den 24 april 2005 inte motsvarar de principer om öppenhet, mångfald och folkets fria bestämmanderätt som föreskrivs av regionala och internationella rättsinstrument på området och att legitimiteten hos de myndigheter som valet lett fram till därför inte kan erkännas.

| 6. | Europaparlamentet framhåller att valet inte uppfyller de villkor som krävs för ett återupptagande av samarbetet mellan Togo och EU. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet framhåller att valet inte uppfyller de villkor som krävs för ett återupptagande av samarbetet mellan Togo och EU.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar Togos myndigheter att sammankalla en nationell konferens där oppositionspartierna och företrädare för det civila samhället deltar, detta i syfte att finna en lösning på krisen och planera för nya president- och parlamentsval som är demokratiska, fria, rättvisa och öppna och som står under internationell kontroll och föregås av en översyn av vallagen och röstlängderna utifrån principen om samförstånd. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar Togos myndigheter att sammankalla en nationell konferens där oppositionspartierna och företrädare för det civila samhället deltar, detta i syfte att finna en lösning på krisen och planera för nya president- och parlamentsval som är demokratiska, fria, rättvisa och öppna och som står under internationell kontroll och föregås av en översyn av vallagen och röstlängderna utifrån principen om samförstånd.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, rådet och samtliga regionala och internationella institutioner att verka för en återgång till säkerhet och dialog så att ledarna för alla politiska krafter och för de civila och militära institutionerna kan engagera sig i kampen för nationell försoning och en verklig övergångsprocess, där alla togolesers demokratiska viljeyttring respekteras. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen, rådet och samtliga regionala och internationella institutioner att verka för en återgång till säkerhet och dialog så att ledarna för alla politiska krafter och för de civila och militära institutionerna kan engagera sig i kampen för nationell försoning och en verklig övergångsprocess, där alla togolesers demokratiska viljeyttring respekteras.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar EU:s medlemsstater att avstå från alla unilaterala uttalanden om valets giltighet och att i stället söka en gemensam ståndpunkt inom EU. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar EU:s medlemsstater att avstå från alla unilaterala uttalanden om valets giltighet och att i stället söka en gemensam ståndpunkt inom EU.

| 10. | Europaparlamentet uppfordrar Togos myndigheter att uppfylla de 22 åtaganden som gjorts inom ramen för samråden enligt artikel 96 i Cotonouavtalet och som avser återupprättandet av demokratin och respekten för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppfordrar Togos myndigheter att uppfylla de 22 åtaganden som gjorts inom ramen för samråden enligt artikel 96 i Cotonouavtalet och som avser återupprättandet av demokratin och respekten för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter.

| 11. | Europaparlamentet anser att Togos myndigheter måste bära det fulla ansvaret för alla övergrepp som begås mot civilpersoners fysiska integritet, i synnerhet när det gäller företrädare för de politiska oppositionspartierna, människorättsaktivister och journalister. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet anser att Togos myndigheter måste bära det fulla ansvaret för alla övergrepp som begås mot civilpersoners fysiska integritet, i synnerhet när det gäller företrädare för de politiska oppositionspartierna, människorättsaktivister och journalister.

| 12. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, generalsekreterarna i FN, Afrikanska unionen och ECOWAS, ordförandena i AVS-EU:s gemensamma parlamentariska församling samt till Togos president, regering och nationalförsamling. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, generalsekreterarna i FN, Afrikanska unionen och ECOWAS, ordförandena i AVS-EU:s gemensamma parlamentariska församling samt till Togos president, regering och nationalförsamling.

P6_TA(2005)0185

Kränkning av de mänskliga rättigheterna och demokratiprincipen i den ryska Republiken Mari El

Europaparlamentets resolution om Mari El

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Ryssland, särskilt resolutionen av den 15 december 2004 (1), och sin rekommendation till rådet av den 26 februari 2004 om förbindelserna mellan EU och Ryssland (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Ryssland, särskilt resolutionen av den 15 december 2004 (1), och sin rekommendation till rådet av den 26 februari 2004 om förbindelserna mellan EU och Ryssland (2),

| — | med beaktande av partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan EG och Ryssland, som trädde i kraft den 1 december 1997, |
| --- | --- |

—

med beaktande av partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan EG och Ryssland, som trädde i kraft den 1 december 1997,

| — | med beaktande av Europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, särskilt artikel 10 i denna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, särskilt artikel 10 i denna,

| — | med beaktande av den europeiska stadgan om regionala språk och minoritetsspråk, som undertecknades av Ryssland den 10 maj 2001, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska stadgan om regionala språk och minoritetsspråk, som undertecknades av Ryssland den 10 maj 2001,

| — | med beaktande av Republiken Mari Els konstitution, i vilken man erkänner att mariska är ett av de officiella språken, och med hänsyn till 1995 års lag om språkfrågor, i vilken det fastställs att Mari El är en multietnisk republik och genom vilken alla medborgare oavsett etnisk tillhörighet ges rätt att bevara och utveckla sitt modersmål och sin kultur, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Republiken Mari Els konstitution, i vilken man erkänner att mariska är ett av de officiella språken, och med hänsyn till 1995 års lag om språkfrågor, i vilken det fastställs att Mari El är en multietnisk republik och genom vilken alla medborgare oavsett etnisk tillhörighet ges rätt att bevara och utveckla sitt modersmål och sin kultur,

| — | med beaktande av de trovärdiga rapporter som lämnats av ryska och internationella frivilligorganisationer om de fortsatta kränkningarna av de mänskliga rättigheterna och om de oegentligheter som förekom både före och under presidentvalet den 19 december 2004 i den ryska republiken Mari El, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de trovärdiga rapporter som lämnats av ryska och internationella frivilligorganisationer om de fortsatta kränkningarna av de mänskliga rättigheterna och om de oegentligheter som förekom både före och under presidentvalet den 19 december 2004 i den ryska republiken Mari El,

| — | med beaktande av det första samrådet mellan EU och Ryssland om mänskliga rättigheter, minoriteter och grundläggande friheter som anordnades den 1 mars 2005 i Luxemburg, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det första samrådet mellan EU och Ryssland om mänskliga rättigheter, minoriteter och grundläggande friheter som anordnades den 1 mars 2005 i Luxemburg,

| — | med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Journalister och korrespondenter från icke-statliga massmedier utsätts kontinuerligt och regelbundet för våld, trakasserier och hot i Mari El. Bland annat dödades tre journalister 2001 och den 4 februari 2005 misshandlades Vladimir Kozlov. |
| --- | --- |

A.

Journalister och korrespondenter från icke-statliga massmedier utsätts kontinuerligt och regelbundet för våld, trakasserier och hot i Mari El. Bland annat dödades tre journalister 2001 och den 4 februari 2005 misshandlades Vladimir Kozlov.

| B. | Varken den lokala eller den federala regeringen har vidtagit lämpliga åtgärder för att ställa förövarna inför rätta och garantera journalisternas säkerhet och mediernas oberoende. |
| --- | --- |

B.

Varken den lokala eller den federala regeringen har vidtagit lämpliga åtgärder för att ställa förövarna inför rätta och garantera journalisternas säkerhet och mediernas oberoende.

| C. | Flera oppositionstidningar måste tryckas utanför Mari El. |
| --- | --- |

C.

Flera oppositionstidningar måste tryckas utanför Mari El.

| D. | Regeringen i Mari El har hotat med att stänga skolor i de regioner som med förkrossande majoritet röstade på oppositionskandidaten vid presidentvalet och har tvingat ett dussintal rektorer i dessa områden att avgå. |
| --- | --- |

D.

Regeringen i Mari El har hotat med att stänga skolor i de regioner som med förkrossande majoritet röstade på oppositionskandidaten vid presidentvalet och har tvingat ett dussintal rektorer i dessa områden att avgå.

| E. | Personer som tillhör den mariska minoriteten möter stora svårigheter i att få utbildning på sitt modersmål eftersom det inte längre finns någon gymnasial eller högre utbildning på mariska. Utgivningen av mariska läroböcker har avsevärt minskat under de senaste åren. |
| --- | --- |

E.

Personer som tillhör den mariska minoriteten möter stora svårigheter i att få utbildning på sitt modersmål eftersom det inte längre finns någon gymnasial eller högre utbildning på mariska. Utgivningen av mariska läroböcker har avsevärt minskat under de senaste åren.

| 1. | Europaparlamentet är övertygat om att Rysslands multietniska karaktär i stor utsträckning bidrar till den kulturella och språkliga mångfalden i Europa och att det är ett fenomen som alla medborgare i Ryssland med rätta är stolta över och som bör bibehållas till förmån för alla européer. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet är övertygat om att Rysslands multietniska karaktär i stor utsträckning bidrar till den kulturella och språkliga mångfalden i Europa och att det är ett fenomen som alla medborgare i Ryssland med rätta är stolta över och som bör bibehållas till förmån för alla européer.

| 2. | Europaparlamentet fördömer bestämt trakasserierna och angreppen mot oberoende journalister i Mari El, och uppmanar de federala och lokala myndigheterna att ställa förövarna inför rätta och att säkerställa att yttrandefriheten respekteras. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet fördömer bestämt trakasserierna och angreppen mot oberoende journalister i Mari El, och uppmanar de federala och lokala myndigheterna att ställa förövarna inför rätta och att säkerställa att yttrandefriheten respekteras.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar de federala och lokala myndigheterna att omgående ganomföra en omfattande och oberoende undersökning av de påstådda oegentligheter som förekom både före och under presidentvalet i Mari El den 19 december 2004. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar de federala och lokala myndigheterna att omgående ganomföra en omfattande och oberoende undersökning av de påstådda oegentligheter som förekom både före och under presidentvalet i Mari El den 19 december 2004.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar regeringen i Mari El att omedelbart sätta stopp för de politiska påtryckningarna och hoten mot tjänstemän med avvikande åsikter och att avstå från all otillbörlig politisk inblandning i de utbildningsmässiga och kulturella institutionernas arbete. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar regeringen i Mari El att omedelbart sätta stopp för de politiska påtryckningarna och hoten mot tjänstemän med avvikande åsikter och att avstå från all otillbörlig politisk inblandning i de utbildningsmässiga och kulturella institutionernas arbete.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar de lokala och federala myndigheterna att respektera sina skyldigheter enligt nationell lagstiftning och att vidta lämpliga åtgärder för att underlätta det praktiska genomförandet av bestämmelserna i konstitutionen och annan lagstiftning beträffande bevarandet och utvecklingen av minoritetsspråk och kulturer. Det är särskilt viktigt att tillhandahålla högkvalitativ utbildning på invånarnas modersmål på alla nivåer och därmed säkerställa att mariska och ryska förblir jämställda språk i hela republiken. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar de lokala och federala myndigheterna att respektera sina skyldigheter enligt nationell lagstiftning och att vidta lämpliga åtgärder för att underlätta det praktiska genomförandet av bestämmelserna i konstitutionen och annan lagstiftning beträffande bevarandet och utvecklingen av minoritetsspråk och kulturer. Det är särskilt viktigt att tillhandahålla högkvalitativ utbildning på invånarnas modersmål på alla nivåer och därmed säkerställa att mariska och ryska förblir jämställda språk i hela republiken.

| 6. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och Rysslands och Mari Els regeringar. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och Rysslands och Mari Els regeringar.

---

(1)  Antagna texter, P6_TA(2004)0099.

(2)  EUT C 98 E, 23.4.2004, s. 182.

P6_TA(2005)0186

Människorättssituationen i Burma/Myanmar

Europaparlamentets resolution om Myanmar

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 juni 2001 om kommissionens arbetsdokument om framtidsutsikter och prioriterade områden för ASEM-processen (Asien-Europa-mötet) inför nästa decennium (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 juni 2001 om kommissionens arbetsdokument om framtidsutsikter och prioriterade områden för ASEM-processen (Asien-Europa-mötet) inför nästa decennium (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 5 september 2002 om kommissionens meddelande ”Europa och Asien: en strategisk ram för förbättrade partnerskap” (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 5 september 2002 om kommissionens meddelande ”Europa och Asien: en strategisk ram för förbättrade partnerskap” (2),

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Myanmar, särskilt resolutionerna av den 11 april 2002 (3), 13 mars 2003 (4), 5 juni 2003 (5), 4 september 2003 (6), 11 mars 2004 (7) och 16 september 2004 (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Myanmar, särskilt resolutionerna av den 11 april 2002 (3), 13 mars 2003 (4), 5 juni 2003 (5), 4 september 2003 (6), 11 mars 2004 (7) och 16 september 2004 (8),

| — | med beaktande av ordförandens uttalande vid det fjärde Asien-Europa-mötet (ASEM IV) i Köpenhamn den 23–24 september 2002, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ordförandens uttalande vid det fjärde Asien-Europa-mötet (ASEM IV) i Köpenhamn den 23–24 september 2002,

| — | med beaktande av ordförandens uttalande vid det tionde mötet för Sydostasiatiska nationers förbunds (ASEAN) regionala forum den 18 juni 2003, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ordförandens uttalande vid det tionde mötet för Sydostasiatiska nationers förbunds (ASEAN) regionala forum den 18 juni 2003,

| — | med beaktande av förklaringen från det tredje parlamentariska partnerskapsmötet Asien-Europa (ASEP III) som hölls i Hue City den 25–26 mars 2004, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen från det tredje parlamentariska partnerskapsmötet Asien-Europa (ASEP III) som hölls i Hue City den 25–26 mars 2004,

| — | med beaktande av Myanmars medlemskap i ASEAN och dess ordförandeskap i ASEAN under 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Myanmars medlemskap i ASEAN och dess ordförandeskap i ASEAN under 2006,

| — | med beaktande av ordförandens uttalande vid ASEM:s sjätte utrikesministermöte, som hölls i Kildare den 17–18 april 2004, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ordförandens uttalande vid ASEM:s sjätte utrikesministermöte, som hölls i Kildare den 17–18 april 2004,

| — | med beaktande av ordförandens uttalande vid ASEAN:s regionala forums elfte möte den 2 juli 2004, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ordförandens uttalande vid ASEAN:s regionala forums elfte möte den 2 juli 2004,

| — | med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt 96/635/GUSP av den 28 oktober 1996 (9) om Myanmar, som antogs på grundval av artikel J.2 i EU-fördraget och som förnyats och utvidgats genom rådets gemensamma ståndpunkt 2003/297/GUSP om Myanmar av den 28 april 2003 (10) samt rådets förordning (EG) nr 1853/2004 av den 25 oktober 2004 (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt 96/635/GUSP av den 28 oktober 1996 (9) om Myanmar, som antogs på grundval av artikel J.2 i EU-fördraget och som förnyats och utvidgats genom rådets gemensamma ståndpunkt 2003/297/GUSP om Myanmar av den 28 april 2003 (10) samt rådets förordning (EG) nr 1853/2004 av den 25 oktober 2004 (11),

| — | med beaktande av resultatet av diskussionerna vid utrikesministrarnas Gymnichmöte den 3–4 september 2004, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resultatet av diskussionerna vid utrikesministrarnas Gymnichmöte den 3–4 september 2004,

| — | med beaktande av de slutsatser som rådet antog den 13 september 2004, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de slutsatser som rådet antog den 13 september 2004,

| — | med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt 2004/730/GUSP av den 25 oktober 2004 (12), ändrad den 21 februari 2005, samt rådets förordning (EG) nr 1853/2004, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt 2004/730/GUSP av den 25 oktober 2004 (12), ändrad den 21 februari 2005, samt rådets förordning (EG) nr 1853/2004,

| — | med beaktande av ordförandeskapets förklaring på Europeiska unionens vägnar om förnyat sammankallande av Myanmars nationalkonvent av den 15 februari 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ordförandeskapets förklaring på Europeiska unionens vägnar om förnyat sammankallande av Myanmars nationalkonvent av den 15 februari 2005,

| — | med beaktande av det gemensamma uttalande som Europeiska unionen och ASEAN avgav i Jakarta den 10 mars 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalande som Europeiska unionen och ASEAN avgav i Jakarta den 10 mars 2005,

| — | med beaktande av den resolution om människorättssituationen i Myanmar som antogs under den 61:a sessionen för FN:s kommission för mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den resolution om människorättssituationen i Myanmar som antogs under den 61:a sessionen för FN:s kommission för mänskliga rättigheter,

| — | med beaktande av ordförandens uttalande vid ASEM:s sjunde utrikesministermöte, som hölls i Kyoto den 6–7 maj 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ordförandens uttalande vid ASEM:s sjunde utrikesministermöte, som hölls i Kyoto den 6–7 maj 2005,

| — | med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Folket i Myanmar utsätts för brott mot de mänskliga rättigheterna, bland annat i form av tvångsarbete, förföljelse av oliktänkande, barnsoldater, regeringstruppers våldtäkter av kvinnor och barn som hör till etniska minoriteter samt tvångsförflyttningar. |
| --- | --- |

A.

Folket i Myanmar utsätts för brott mot de mänskliga rättigheterna, bland annat i form av tvångsarbete, förföljelse av oliktänkande, barnsoldater, regeringstruppers våldtäkter av kvinnor och barn som hör till etniska minoriteter samt tvångsförflyttningar.

| B. | Militärjuntans påstådda användning av kemiska vapen mot karenrebellerna är mycket oroande. |
| --- | --- |

B.

Militärjuntans påstådda användning av kemiska vapen mot karenrebellerna är mycket oroande.

| C. | Det är också oroande med de tre bombattentat som inträffade i Rangoon den 7 maj 2005, då 11 personer från civilbefolkningen förlorade livet och ytterligare 162 skadades i de attentat som krävs störst antal dödsoffer sedan militären tog över makten för 40 år sedan. |
| --- | --- |

C.

Det är också oroande med de tre bombattentat som inträffade i Rangoon den 7 maj 2005, då 11 personer från civilbefolkningen förlorade livet och ytterligare 162 skadades i de attentat som krävs störst antal dödsoffer sedan militären tog över makten för 40 år sedan.

| D. | Under ASEM:s sjätte möte, som hölls i Kildare i april 2004, fastställdes tydliga villkor för Myanmars inträde i ASEM, däribland att Aung San Suu Kyi friges som en grundförutsättning samt att NLD (National Leage for Democracy) ges möjlighet att verka fritt och att en verklig politisk dialog inleds med demokratigrupper och etniska grupper i Myanmar. |
| --- | --- |

D.

Under ASEM:s sjätte möte, som hölls i Kildare i april 2004, fastställdes tydliga villkor för Myanmars inträde i ASEM, däribland att Aung San Suu Kyi friges som en grundförutsättning samt att NLD (National Leage for Democracy) ges möjlighet att verka fritt och att en verklig politisk dialog inleds med demokratigrupper och etniska grupper i Myanmar.

| E. | Inget av dessa villkor har uppfyllts av Myanmars regim. |
| --- | --- |

E.

Inget av dessa villkor har uppfyllts av Myanmars regim.

| F. | Myanmars nationalkonvent har åter sammankallats, men utan deltagande av NLD, andra politiska partier eller de etniska vapenvilegrupperna. |
| --- | --- |

F.

Myanmars nationalkonvent har åter sammankallats, men utan deltagande av NLD, andra politiska partier eller de etniska vapenvilegrupperna.

| G. | I början av november 2004 uppmanade parlamentsledamöter inom ASEAN – från Kambodja, Malaysia, Filippinerna, Singapore och Thailand – sina respektive regeringar att inte låta Myanmar tillträda ordförandeposten för ASEAN under 2006. |
| --- | --- |

G.

I början av november 2004 uppmanade parlamentsledamöter inom ASEAN – från Kambodja, Malaysia, Filippinerna, Singapore och Thailand – sina respektive regeringar att inte låta Myanmar tillträda ordförandeposten för ASEAN under 2006.

| H. | FN:s särskilda sändebud till Myanmar, ambassadör Razali, som i över ett år har förbjudits av Myanmars regim att besöka landet, har uttryckt sitt stöd till ansträngningarna från de lagstiftande myndigheterna i ASEAN. |
| --- | --- |

H.

FN:s särskilda sändebud till Myanmar, ambassadör Razali, som i över ett år har förbjudits av Myanmars regim att besöka landet, har uttryckt sitt stöd till ansträngningarna från de lagstiftande myndigheterna i ASEAN.

| I. | Förenta staterna har officiellt uppgivit att landet inte kommer att delta i några ASEAN-möten om Myanmar tillträder ordförandeposten för ASEAN under 2006. |
| --- | --- |

I.

Förenta staterna har officiellt uppgivit att landet inte kommer att delta i några ASEAN-möten om Myanmar tillträder ordförandeposten för ASEAN under 2006.

| J. | I februari 2005 arresterade Myanmars regim Hkun Htun Oo, ordförande för Shan Nationalities League for Democracy, och andra etniska ledare. |
| --- | --- |

J.

I februari 2005 arresterade Myanmars regim Hkun Htun Oo, ordförande för Shan Nationalities League for Democracy, och andra etniska ledare.

| K. | Den 15 mars 2005 åtalade Myanmars regim Hkun Htun Oo, General Hso Hten, ordförande för Shan-statens fredsråd, och åtta andra shanledare för konspiration mot staten, ett brott som bestraffas med döden. |
| --- | --- |

K.

Den 15 mars 2005 åtalade Myanmars regim Hkun Htun Oo, General Hso Hten, ordförande för Shan-statens fredsråd, och åtta andra shanledare för konspiration mot staten, ett brott som bestraffas med döden.

| L. | FN:s särskilda rapportör för Myanmar, Paulo Sergio Pinheiro, har sagt att landets regim kväver allt hopp om en övergång till demokrati genom att gripa och fängsla politiska och etniska oppositionsledare. |
| --- | --- |

L.

FN:s särskilda rapportör för Myanmar, Paulo Sergio Pinheiro, har sagt att landets regim kväver allt hopp om en övergång till demokrati genom att gripa och fängsla politiska och etniska oppositionsledare.

| M. | Myanmars olje- och gasbolag (MOGE) tas inte upp i den förteckning över förbjudna företag som ingår i förordning (EG) nr 1853/2004 och gasexporten från Myanmar var enligt Economist Intelligence Unit, värd 987 miljoner amerikanska dollar under 2003/2004, |
| --- | --- |

M.

Myanmars olje- och gasbolag (MOGE) tas inte upp i den förteckning över förbjudna företag som ingår i förordning (EG) nr 1853/2004 och gasexporten från Myanmar var enligt Economist Intelligence Unit, värd 987 miljoner amerikanska dollar under 2003/2004,

| N. | Kommissionen ordnade med och tillhandahöll full finansiering för ett möte den 5 april 2005 med en panel som bestod av enbart kritiker till dagens EU-åtgärder mot Myanmar, medan ingen av de europeiska grupper som förespråkar demokrati tilläts delta. |
| --- | --- |

N.

Kommissionen ordnade med och tillhandahöll full finansiering för ett möte den 5 april 2005 med en panel som bestod av enbart kritiker till dagens EU-åtgärder mot Myanmar, medan ingen av de europeiska grupper som förespråkar demokrati tilläts delta.

| O. | Den 24 mars 2005 beslutade Internationella arbetsorganisationen ILO:s styrelse att ”reaktivera” de åtgärder som den antagit i juni 2000 och uppmanade sina medlemmar att se över sina förbindelser (enligt artikel 33 i ILO:s stadga) med Myanmar med tanke på den fortsatt utbredda förekomsten av tvångsarbete i landet. |
| --- | --- |

O.

Den 24 mars 2005 beslutade Internationella arbetsorganisationen ILO:s styrelse att ”reaktivera” de åtgärder som den antagit i juni 2000 och uppmanade sina medlemmar att se över sina förbindelser (enligt artikel 33 i ILO:s stadga) med Myanmar med tanke på den fortsatt utbredda förekomsten av tvångsarbete i landet.

| 1. | Europaparlamentet påpekar att inget möte med högt uppsatta medlemmar av Myanmars regim kan betraktas som ett tecken på att EU:s motstånd mot SPDC:s diktatur försvagats. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet påpekar att inget möte med högt uppsatta medlemmar av Myanmars regim kan betraktas som ett tecken på att EU:s motstånd mot SPDC:s diktatur försvagats.

| 2. | Europaparlamentet fördömer Myanmars militärjuntas totala likgiltighet inför landets folks välmående. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet fördömer Myanmars militärjuntas totala likgiltighet inför landets folks välmående.

| 3. | Europaparlamentet fördömer även bombattentaten i Rangoon den 7 maj 2005, då 11 personer miste livet och 162 andra skadades. Parlamentet efterfrågar en strategi som går ut på en fredlig lösning av politiska problem och uttrycker sitt deltagande med offren och familjerna till dem som omkom i bombattackerna den 7 maj. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet fördömer även bombattentaten i Rangoon den 7 maj 2005, då 11 personer miste livet och 162 andra skadades. Parlamentet efterfrågar en strategi som går ut på en fredlig lösning av politiska problem och uttrycker sitt deltagande med offren och familjerna till dem som omkom i bombattackerna den 7 maj.

| 4. | Europaparlamentet förkastar regimens etniska rensning av flera större etniska grupper som kämpar för självständighet. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet förkastar regimens etniska rensning av flera större etniska grupper som kämpar för självständighet.

| 5. | Europaparlamentet fördömer användandet av kemiska vapen och uppmanar Myanmars regering att omedelbart stoppa alla attacker där kemiska stridsmedel används. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet fördömer användandet av kemiska vapen och uppmanar Myanmars regering att omedelbart stoppa alla attacker där kemiska stridsmedel används.

| 6. | Europaparlamentet begär att Aung San Suu Kyi, Hkun Htun Oo och general Hso Hten samt andra politiska ledare och alla andra politiska fångar som SPDC håller omedelbart friges och garanteras fullständigt fri rörlighet och obegränsad yttrandefrihet. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet begär att Aung San Suu Kyi, Hkun Htun Oo och general Hso Hten samt andra politiska ledare och alla andra politiska fångar som SPDC håller omedelbart friges och garanteras fullständigt fri rörlighet och obegränsad yttrandefrihet.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar SPDC att omedelbart inleda en meningsfull dialog med NLD och etniska grupper för att skapa en återgång till demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive etniska minoriteters rättigheter, i Myanmar. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar SPDC att omedelbart inleda en meningsfull dialog med NLD och etniska grupper för att skapa en återgång till demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive etniska minoriteters rättigheter, i Myanmar.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar Myanmars regim att upphäva SPDC:s lag nr 5/95, enligt vilken alla diskussioner kring konstitutionella frågor utanför nationalkonventet bestraffas med 20 års fängelse. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar Myanmars regim att upphäva SPDC:s lag nr 5/95, enligt vilken alla diskussioner kring konstitutionella frågor utanför nationalkonventet bestraffas med 20 års fängelse.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar SPDC att ändra förfarandena i nationalkonventet, enligt vilka delegaterna i dagsläget inte får diskutera frågor som faller utanför den fastställda dagordningen och alla frågor som tas upp inom konventet betraktas som statshemligheter. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar SPDC att ändra förfarandena i nationalkonventet, enligt vilka delegaterna i dagsläget inte får diskutera frågor som faller utanför den fastställda dagordningen och alla frågor som tas upp inom konventet betraktas som statshemligheter.

| 10. | Europaparlamentet insisterar på att SPDC måste respektera Myanmars folks vilja, uttryckt i 1990 års valresultat. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet insisterar på att SPDC måste respektera Myanmars folks vilja, uttryckt i 1990 års valresultat.

| 11. | Europaparlamentet insisterar även på att EU:s gemensamma politik gentemot Myanmar omedelbart bör stärkas genom att man






  a) | förklarar officiellt att EU inte kommer att godta några resultat från det sittande nationalkonventet om inte de minimivillkor som fastställdes under ASEM:s sjätte utrikesministermöte i Kildare i april 2004 uppfylls, |
| --- | --- | --- |

11.

Europaparlamentet insisterar även på att EU:s gemensamma politik gentemot Myanmar omedelbart bör stärkas genom att man

a)

förklarar officiellt att EU inte kommer att godta några resultat från det sittande nationalkonventet om inte de minimivillkor som fastställdes under ASEM:s sjätte utrikesministermöte i Kildare i april 2004 uppfylls,

| b) | förklarar officiellt att EU inte kommer att delta i ASEAN:s regionala forum, ASEAN:s uppföljningsmöte till ministermötet eller några andra möten och evenemang inom ASEAN om Myanmar skulle inta ordförandeposten för ASEAN under 2006 utan att ha uppfyllt några av minimivillkoren, |
| --- | --- |

b)

förklarar officiellt att EU inte kommer att delta i ASEAN:s regionala forum, ASEAN:s uppföljningsmöte till ministermötet eller några andra möten och evenemang inom ASEAN om Myanmar skulle inta ordförandeposten för ASEAN under 2006 utan att ha uppfyllt några av minimivillkoren,

| c) | ändrar förbudet rörande EU-registrerade företag enligt förordning (EG) nr 1853/2004 så att det i stället för att gälla ”investeringar i och utökning av en andel i namngivna burmesiska statsägda företag” kommer att avse ”ingående av företagsavtal med namngivna burmesiska statsägda företag”, |
| --- | --- |

c)

ändrar förbudet rörande EU-registrerade företag enligt förordning (EG) nr 1853/2004 så att det i stället för att gälla ”investeringar i och utökning av en andel i namngivna burmesiska statsägda företag” kommer att avse ”ingående av företagsavtal med namngivna burmesiska statsägda företag”,

| d) | ändrar förbudet rörande EU-registrerade företag enligt förordning (EG) nr 1853/2004 så att det i stället för att gälla ”namngivna burmesiska statsägda företag” kommer att avse ”samtliga burmesiska statsägda företag”, |
| --- | --- |

d)

ändrar förbudet rörande EU-registrerade företag enligt förordning (EG) nr 1853/2004 så att det i stället för att gälla ”namngivna burmesiska statsägda företag” kommer att avse ”samtliga burmesiska statsägda företag”,

| e) | alternativt lägger till Myanmars olje- och gasbolag (MOGE) i förteckningen över förbjudna företag i förordning (EG) nr 1853/2004, |
| --- | --- |

e)

alternativt lägger till Myanmars olje- och gasbolag (MOGE) i förteckningen över förbjudna företag i förordning (EG) nr 1853/2004,

| f) | ändrar artikel 5 i EU:s gemensamma ståndpunkt 2004/370/GUSP om Myanmar så att den kommer att lyda: ”Icke-humanitärt bistånd och utvecklingsprogram, inbegripet sådana som finansieras av Världsbanken, Asiatiska utvecklingsbanken eller något annat finansinstitut som medlemsstaterna ingår i, skall ställas in.”, |
| --- | --- |

f)

ändrar artikel 5 i EU:s gemensamma ståndpunkt 2004/370/GUSP om Myanmar så att den kommer att lyda: ”Icke-humanitärt bistånd och utvecklingsprogram, inbegripet sådana som finansieras av Världsbanken, Asiatiska utvecklingsbanken eller något annat finansinstitut som medlemsstaterna ingår i, skall ställas in.”,

| g) | uppmanar resebyråer och oberoende researrangörer inom EU att sluta marknadsföra och sälja turistresor till Myanmar. |
| --- | --- |

g)

uppmanar resebyråer och oberoende researrangörer inom EU att sluta marknadsföra och sälja turistresor till Myanmar.

| 12. | Europaparlamentet begär att man granskar beslutet att anordna en ”Myanmardag” och förfarandet för urvalet av paneldeltagare samt att en uttömmande rapport offentliggörs, i syfte att förhindra att en sådan användning av offentliga medel upprepas. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet begär att man granskar beslutet att anordna en ”Myanmardag” och förfarandet för urvalet av paneldeltagare samt att en uttömmande rapport offentliggörs, i syfte att förhindra att en sådan användning av offentliga medel upprepas.

| 13. | Europaparlamentet beklagar att det under Myanmardagen 2005 lades fram en rapport finansierad av kommissionen i vilken det pekades på möjligheten till ökat ekonomiskt och socialt samarbete med myndigheterna i Myanmar. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet beklagar att det under Myanmardagen 2005 lades fram en rapport finansierad av kommissionen i vilken det pekades på möjligheten till ökat ekonomiskt och socialt samarbete med myndigheterna i Myanmar.

| 14. | Europaparlamentet begär att det utses ett högt uppsatt EU-sändebud som skall verka för att Aung San Suu Kyi friges samt utveckla en omfattande EU-strategi i fråga om Myanmar. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet begär att det utses ett högt uppsatt EU-sändebud som skall verka för att Aung San Suu Kyi friges samt utveckla en omfattande EU-strategi i fråga om Myanmar.

| 15. | Europaparlamentet beklagar å det djupaste att Myanmars regering fortfarande inte har vidtagit alla relevanta åtgärder för att Unionen Myanmars regerings och ILO:s gemensamma handlingsplan för utrotning av tvångsarbete i Myanmar skall kunna träda i kraft. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet beklagar å det djupaste att Myanmars regering fortfarande inte har vidtagit alla relevanta åtgärder för att Unionen Myanmars regerings och ILO:s gemensamma handlingsplan för utrotning av tvångsarbete i Myanmar skall kunna träda i kraft.

| 16. | Europaparlamentet insisterar på att samtliga ILO-medlemmar inom EU på allvar måste se över sina förbindelser, enligt artikel 33 i ILO:s stadga, med Myanmar, i enlighet med uppmaningen från ILO:s styrelse. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet insisterar på att samtliga ILO-medlemmar inom EU på allvar måste se över sina förbindelser, enligt artikel 33 i ILO:s stadga, med Myanmar, i enlighet med uppmaningen från ILO:s styrelse.

| 17. | Europaparlamentet lovordar de ansträngningar som gjorts av ledamöter i ASEAN att utöva sitt inflytande på sina respektive regeringar för att åstadkomma positiva förändringar i Myanmar. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet lovordar de ansträngningar som gjorts av ledamöter i ASEAN att utöva sitt inflytande på sina respektive regeringar för att åstadkomma positiva förändringar i Myanmar.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar ASEAN-länderna att se över idén att Myanmar skall inta ordförandeposten för ASEAN under 2006. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar ASEAN-länderna att se över idén att Myanmar skall inta ordförandeposten för ASEAN under 2006.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar FN:s säkerhetsråd att snarast ta upp situationen i Myanmar samt att ge FN:s generalsekreterare och hans särskilda sändebud befogenhet att medla i Myanmar i syfte att uppnå nationell försoning och en övergång till demokrati. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar FN:s säkerhetsråd att snarast ta upp situationen i Myanmar samt att ge FN:s generalsekreterare och hans särskilda sändebud befogenhet att medla i Myanmar i syfte att uppnå nationell försoning och en övergång till demokrati.

| 20. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, regeringarna i ASEAN:s och ASEM:s medlemsstater, ASEAN:s interparlamentariska valorganisation för Myanmar, Aung San Suu Kyi, NLD, SPDC, FN:s generalsekreterare, FN:s höge kommissionär för mänskliga rättigheter och FN:s särskilda människorättsrapportör för Myanmar. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, regeringarna i ASEAN:s och ASEM:s medlemsstater, ASEAN:s interparlamentariska valorganisation för Myanmar, Aung San Suu Kyi, NLD, SPDC, FN:s generalsekreterare, FN:s höge kommissionär för mänskliga rättigheter och FN:s särskilda människorättsrapportör för Myanmar.

---

(1)  EGT C 53 E, 28.2.2002, s. 227.

(2)  EUT C 272 E, 13.11.2003, s. 476.

(3)  EUT C 127 E, 29.5.2003, s. 681.

(4)  EUT C 61 E, 10.3.2004, s. 420.

(5)  EUT C 68 E, 18.3.2004, s. 620.

(6)  EUT C 76 E, 25.3.2004, s. 470.

(7)  EUT C 102 E, 28.4.2004, s. 874.

(8)  P5_TA(2004)0015.

(9)  EGT L 287, 8.11.1996, s. 1.

(10)  EUT L 106, 29.4.2003, s. 36.

(11)  EUT L 323, 26.10.2004, s. 11.

(12)  EUT L 323, 26.10.2004, s. 17.

P6_TA(2005)0187

Torka i Spanien

Europaparlamentets resolution om torkan i Spanien

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 2 och 6 i EG-fördraget, enligt vilka miljöskyddskraven skall integreras i gemenskapens politik på olika områden i syfte att främja en ur miljöhänseende hållbar ekonomisk utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 2 och 6 i EG-fördraget, enligt vilka miljöskyddskraven skall integreras i gemenskapens politik på olika områden i syfte att främja en ur miljöhänseende hållbar ekonomisk utveckling,

| — | med beaktande av artikel 174 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 174 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av Kyotoprotokollet till Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringarna av den 11 december 1997 och Europeiska gemenskapens ratificering av Kyotoprotokollet den 4 mars 2002 genom rådets beslut av den 25 april 2002 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Kyotoprotokollet till Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringarna av den 11 december 1997 och Europeiska gemenskapens ratificering av Kyotoprotokollet den 4 mars 2002 genom rådets beslut av den 25 april 2002 (1),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande nr 21553 från mars 2005 om klimatförändringarna och den europeiska vattenförsörjningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande nr 21553 från mars 2005 om klimatförändringarna och den europeiska vattenförsörjningen,

| — | med beaktande av artikel 103.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 103.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Sydeuropa och framför allt Iberiska halvön har vid flera tillfällen drabbats av svår torka och sträng kyla som ödelagt flera odlingar med fruktträd, olivträd, jordbruksgrödor, trädgårdsodlingsprodukter och blommor samt orsakat stora skador på boskapsuppfödningen och bearbetningsindustrin. |
| --- | --- |

A.

Sydeuropa och framför allt Iberiska halvön har vid flera tillfällen drabbats av svår torka och sträng kyla som ödelagt flera odlingar med fruktträd, olivträd, jordbruksgrödor, trädgårdsodlingsprodukter och blommor samt orsakat stora skador på boskapsuppfödningen och bearbetningsindustrin.

| B. | Under perioden mellan november 2004 och mars 2005 har torkan varit den svåraste i Spanien sedan 1947. Den sista mars låg de senaste sju månadernas ackumulerade vattenmängd 37 procent under det normala genomsnittet för samma period. Spaniens vattenreserver uppgår nu till endast 60 procent av normal kapacitet. |
| --- | --- |

B.

Under perioden mellan november 2004 och mars 2005 har torkan varit den svåraste i Spanien sedan 1947. Den sista mars låg de senaste sju månadernas ackumulerade vattenmängd 37 procent under det normala genomsnittet för samma period. Spaniens vattenreserver uppgår nu till endast 60 procent av normal kapacitet.

| C. | Kylan under perioden januari till mars har uppmätts till de lägsta temperaturer som registrerats i Spanien på tjugo år. Odlingar med miljontals olivträd och fruktträd har förstörts och frosten har orsakat stora förluster av annan jordbruksproduktion. |
| --- | --- |

C.

Kylan under perioden januari till mars har uppmätts till de lägsta temperaturer som registrerats i Spanien på tjugo år. Odlingar med miljontals olivträd och fruktträd har förstörts och frosten har orsakat stora förluster av annan jordbruksproduktion.

| D. | Frosten har nu upphört men torkan fortsätter i Spanien. Situationen med extrem torka ökar kraftigt risken för skogsbränder, en risk som i vissa autonoma regioner redan nu är överhängande. Enligt väderutsikterna för de kommande månaderna kommer också temperaturerna att bli höga och nederbörden obefintlig. |
| --- | --- |

D.

Frosten har nu upphört men torkan fortsätter i Spanien. Situationen med extrem torka ökar kraftigt risken för skogsbränder, en risk som i vissa autonoma regioner redan nu är överhängande. Enligt väderutsikterna för de kommande månaderna kommer också temperaturerna att bli höga och nederbörden obefintlig.

| E. | Producenternas förluster kommer vid nästa skörd att uppgå till mer än två miljarder euro och följderna av frosten kommer att kvarstå under flera år för många jordbrukare som på kort sikt inte kan återuppta produktionen. Situationen är särskilt allvarlig för olivodlingarna, där det kommer att behövas drastiska åtgärder såsom mycket kraftig beskärning av träden eller borttagande av nyplanteringar, liksom för fruktträdsodlingarna. |
| --- | --- |

E.

Producenternas förluster kommer vid nästa skörd att uppgå till mer än två miljarder euro och följderna av frosten kommer att kvarstå under flera år för många jordbrukare som på kort sikt inte kan återuppta produktionen. Situationen är särskilt allvarlig för olivodlingarna, där det kommer att behövas drastiska åtgärder såsom mycket kraftig beskärning av träden eller borttagande av nyplanteringar, liksom för fruktträdsodlingarna.

| F. | Produktionskapaciteten vid olivträdsodlingarna har minskat kraftigt och i många regioner kommer skörden att minska drastiskt under nästa regleringsår. |
| --- | --- |

F.

Produktionskapaciteten vid olivträdsodlingarna har minskat kraftigt och i många regioner kommer skörden att minska drastiskt under nästa regleringsår.

| G. | Det är dags att utnyttja den flexibilitet som tillåts i den gemensamma organisationen av marknaden för frukt och grönsaker för att kunna bemöta force majeure-händelser. |
| --- | --- |

G.

Det är dags att utnyttja den flexibilitet som tillåts i den gemensamma organisationen av marknaden för frukt och grönsaker för att kunna bemöta force majeure-händelser.

| H. | Frosten och torkan förvärrar de förluster som redan drabbat boskapsuppfödarna i Spanien, sedan man varit tvungen att hålla boskapen stilla för att undvika ökad spridning av den smittsamma sjukdomen bluetongue (febris catarrhalis ovium). Dessutom ökar jordbrukarnas kostnader genom de stigande bränslepriserna. |
| --- | --- |

H.

Frosten och torkan förvärrar de förluster som redan drabbat boskapsuppfödarna i Spanien, sedan man varit tvungen att hålla boskapen stilla för att undvika ökad spridning av den smittsamma sjukdomen bluetongue (febris catarrhalis ovium). Dessutom ökar jordbrukarnas kostnader genom de stigande bränslepriserna.

| I. | Konsekvenserna av denna klimatkatastrof drabbar näringslivet i stora områden. Historiska nivåer har uppnåtts med mycket allvarliga följder för antalet arbetstillfällen och särskilt för de invandrare vars situation i landet just håller på att regleras. |
| --- | --- |

I.

Konsekvenserna av denna klimatkatastrof drabbar näringslivet i stora områden. Historiska nivåer har uppnåtts med mycket allvarliga följder för antalet arbetstillfällen och särskilt för de invandrare vars situation i landet just håller på att regleras.

| J. | I sin andra rapport 2004 om klimatförändringarnas inverkan i Europa, påpekade Europeiska miljöbyrån att uppvärmningen av vår planet är mer markerad i södra Europa, och att detta kan få svåra följder för Spanien genom ökad torka, ökat antal skogsbränder och ökade risker för människans hälsa. |
| --- | --- |

J.

I sin andra rapport 2004 om klimatförändringarnas inverkan i Europa, påpekade Europeiska miljöbyrån att uppvärmningen av vår planet är mer markerad i södra Europa, och att detta kan få svåra följder för Spanien genom ökad torka, ökat antal skogsbränder och ökade risker för människans hälsa.

| K. | Europeiska rådet enades under sitt möte i Bryssel den 22–23 mars 2005 om nya riktmärken för internationella insatser för att motverka klimatförändringar. |
| --- | --- |

K.

Europeiska rådet enades under sitt möte i Bryssel den 22–23 mars 2005 om nya riktmärken för internationella insatser för att motverka klimatförändringar.

| 1. | Europaparlamentet uttrycker sin solidaritet med jordbrukarna och boskapsuppfödarna i Spanien och på hela Iberiska halvön, eftersom det ogynnsamma klimatet är ett generellt fenomen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uttrycker sin solidaritet med jordbrukarna och boskapsuppfödarna i Spanien och på hela Iberiska halvön, eftersom det ogynnsamma klimatet är ett generellt fenomen.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande om risk- och krishantering inom jordbruket (KOM(2005)0074), och uppmanar kommissionen och rådet att omgående följa upp detta meddelande så att det snarast möjligt inrättas ett effektivt system för hela gemenskapen för att skydda de europeiska jordbrukarna vid risker och kriser liknande dem som för närvarande orsakas av torkan i Portugal och Spanien. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande om risk- och krishantering inom jordbruket (KOM(2005)0074), och uppmanar kommissionen och rådet att omgående följa upp detta meddelande så att det snarast möjligt inrättas ett effektivt system för hela gemenskapen för att skydda de europeiska jordbrukarna vid risker och kriser liknande dem som för närvarande orsakas av torkan i Portugal och Spanien.

| 3. | Europaparlamentet önskar i detta sammanhang att man påskyndar igångsättandet av det försöksprojekt som godkändes i budgetförfarandet 2005 för att inrätta ett system med gemenskapsförsäkringar eller en kompensationsmekanism inriktad på att ge kompensation vid naturkatastrofer och se till att jordbrukarna får en minimiinkomst. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet önskar i detta sammanhang att man påskyndar igångsättandet av det försöksprojekt som godkändes i budgetförfarandet 2005 för att inrätta ett system med gemenskapsförsäkringar eller en kompensationsmekanism inriktad på att ge kompensation vid naturkatastrofer och se till att jordbrukarna får en minimiinkomst.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att frigöra resurser ur EU:s Solidaritetsfond för att mildra de skador som åsamkats produktionskapaciteten i stora områden, och att tänka på att frosten och torkan påverkat levnadsförhållandena och den ekonomiska stabiliteten i många regioner. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att frigöra resurser ur EU:s Solidaritetsfond för att mildra de skador som åsamkats produktionskapaciteten i stora områden, och att tänka på att frosten och torkan påverkat levnadsförhållandena och den ekonomiska stabiliteten i många regioner.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar på nytt rådet och kommissionen att se över bidragskriterierna och de åtgärder som kan finansieras genom Solidaritetsfonden, så att denna fond kan utnyttjas i situationer när de dåliga väderförhållandena leder till svåra följder för landsbygden, och förespråkar en utvidgning av de kriterier som upprättats för möjligheten att få stöd ur Solidaritetsfonden vid klimatkatastrofer, inom ramen för budgetplanen för perioden 2007–2013. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar på nytt rådet och kommissionen att se över bidragskriterierna och de åtgärder som kan finansieras genom Solidaritetsfonden, så att denna fond kan utnyttjas i situationer när de dåliga väderförhållandena leder till svåra följder för landsbygden, och förespråkar en utvidgning av de kriterier som upprättats för möjligheten att få stöd ur Solidaritetsfonden vid klimatkatastrofer, inom ramen för budgetplanen för perioden 2007–2013.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förbättra villkoren för tillgång till stöd inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken genom att






  — | göra systemet för uttag av jordbruksmark mer flexibelt, |
| --- | --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förbättra villkoren för tillgång till stöd inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken genom att

—

göra systemet för uttag av jordbruksmark mer flexibelt,

| — | tillåta att mark som lagts i träda används som betesmark, |
| --- | --- |

—

tillåta att mark som lagts i träda används som betesmark,

| — | ge befrielse från skyldigheten att invänta blomningen för erhållande av gemenskapsstöd för jordbruksgrödor, |
| --- | --- |

—

ge befrielse från skyldigheten att invänta blomningen för erhållande av gemenskapsstöd för jordbruksgrödor,

| — | undanta baljväxtodlingar från den skyldighet som normalt föreligger att utnyttja dem för sådd innan stöd kan erhållas, och ge möjlighet att direkt utnyttja dessa odlingsarealer som betesmark, |
| --- | --- |

—

undanta baljväxtodlingar från den skyldighet som normalt föreligger att utnyttja dem för sådd innan stöd kan erhållas, och ge möjlighet att direkt utnyttja dessa odlingsarealer som betesmark,

| — | öka mobiliseringen av interventionsspannmål för att tillfredsställa behoven av boskapsfoder, |
| --- | --- |

—

öka mobiliseringen av interventionsspannmål för att tillfredsställa behoven av boskapsfoder,

| — | tidigarelägga stöden inom den gemensamma jordbrukspolitiken till september månad. |
| --- | --- |

—

tidigarelägga stöden inom den gemensamma jordbrukspolitiken till september månad.

| 7. | Europaparlamentet begär att man inom ramen för den gemensamma organisationen av marknaden för frukt och grönsaker skall tillämpa artikel 4.4 i kommissionens förordning (EG) nr 1433/2003 av den 11 augusti 2003 (2) på 2006 års verksamhetsprogram, för att garantera att värdet av den saluförda produktionen är minst 65 % av motsvarande produktvärde under den föregående referensperioden, och att inför kommande översyner av den gemensamma organisationen av marknaden för frukt och grönsaker så långt möjligt mjuka upp reglerna vid klimatkatastrofer. När det gäller citronsektorn önskar Europaparlamentet att man skall slopa straffen för brott av avtal som ingåtts med bearbetningsindustrin, eftersom frosten är ett force majeure-fall som man måste ta hänsyn till. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet begär att man inom ramen för den gemensamma organisationen av marknaden för frukt och grönsaker skall tillämpa artikel 4.4 i kommissionens förordning (EG) nr 1433/2003 av den 11 augusti 2003 (2) på 2006 års verksamhetsprogram, för att garantera att värdet av den saluförda produktionen är minst 65 % av motsvarande produktvärde under den föregående referensperioden, och att inför kommande översyner av den gemensamma organisationen av marknaden för frukt och grönsaker så långt möjligt mjuka upp reglerna vid klimatkatastrofer. När det gäller citronsektorn önskar Europaparlamentet att man skall slopa straffen för brott av avtal som ingåtts med bearbetningsindustrin, eftersom frosten är ett force majeure-fall som man måste ta hänsyn till.

| 8. | Europaparlamentet uppmärksammar rådet och kommissionen på det omedelbara behovet av att ställa krediter och resurser till förfogande för att effektivt kunna förebygga det ökade antal skogsbränder som är en mycket allvarlig följd av bristen på regn, och kräver ökade resurser för att bekämpa skogsbränder och en tillräckligt välgenomtänkt gemenskapsstrategi för att motverka detta fenomen som ökar till följd av torkan. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmärksammar rådet och kommissionen på det omedelbara behovet av att ställa krediter och resurser till förfogande för att effektivt kunna förebygga det ökade antal skogsbränder som är en mycket allvarlig följd av bristen på regn, och kräver ökade resurser för att bekämpa skogsbränder och en tillräckligt välgenomtänkt gemenskapsstrategi för att motverka detta fenomen som ökar till följd av torkan.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen med eftertryck att ingående studera fenomenet med torrperioder för att fastställa deras periodicitet eller cykliska karaktär och för att ta reda på om de utgör ett nytt bevis på att klimatet förändras, samt utvärdera följderna av markerosion och ökenspridning. Europaparlamentet önskar dessutom att man inom ramen för politiken för att motverka klimatförändringar skall främja användningen av biobränslen, i syfte att minska Europeiska unionens starka beroende av oljan. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen med eftertryck att ingående studera fenomenet med torrperioder för att fastställa deras periodicitet eller cykliska karaktär och för att ta reda på om de utgör ett nytt bevis på att klimatet förändras, samt utvärdera följderna av markerosion och ökenspridning. Europaparlamentet önskar dessutom att man inom ramen för politiken för att motverka klimatförändringar skall främja användningen av biobränslen, i syfte att minska Europeiska unionens starka beroende av oljan.

| 10. | Europaparlamentet välkomnar att Europeiska rådet under ovannämnda möte i Bryssel åtog sig att minska utsläppen av växthusgaser med 30 procent fram till 2020 jämfört med utsläppsnivåerna 1990 och att begränsa den globala uppvärmningen till maximalt två grader Celsius över de temperaturer som var vanliga före industrialiseringen. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet välkomnar att Europeiska rådet under ovannämnda möte i Bryssel åtog sig att minska utsläppen av växthusgaser med 30 procent fram till 2020 jämfört med utsläppsnivåerna 1990 och att begränsa den globala uppvärmningen till maximalt två grader Celsius över de temperaturer som var vanliga före industrialiseringen.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja åtgärder, inklusive åtgärder för att öka allmänhetens medvetande, till stöd för en mer rationell vattenanvändning, särskilt i Sydeuropa. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja åtgärder, inklusive åtgärder för att öka allmänhetens medvetande, till stöd för en mer rationell vattenanvändning, särskilt i Sydeuropa.

| 12. | Europaparlamentet har med intresse tagit del av kommissionens ovannämnda meddelande om klimatförändringar som globalt fenomen och deras omedelbara effekter för ekosystemen och nederbörden, samt de åtgärder kommissionen föreslår för att underlätta de gemenskapsansvarigas förvaltning av vattenpolitiken. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet har med intresse tagit del av kommissionens ovannämnda meddelande om klimatförändringar som globalt fenomen och deras omedelbara effekter för ekosystemen och nederbörden, samt de åtgärder kommissionen föreslår för att underlätta de gemenskapsansvarigas förvaltning av vattenpolitiken.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att studera inrättandet av ett europeiskt centrum för övervakning av torrperioder. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att studera inrättandet av ett europeiskt centrum för övervakning av torrperioder.

| 14. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och Spaniens regering samt till de regionala och lokala myndigheterna i de berörda områdena. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och Spaniens regering samt till de regionala och lokala myndigheterna i de berörda områdena.

---

(1)  EGT L 130, 15.5.2002, s. 1.

(2)  EUT L 203, 12.8.2003, s. 25.

---