----

----

I Informácie

Rada

----

MODERNIZÁCIA VZDELÁVANIA A ODBORNEJ PRÍPRAVY: DÔLEŽITÝ PRÍSPEVOK K PROSPERITE A SOCIÁLNEJ SÚDRŽNOSTI V EURÓPE

SPOLOČNÁ PRIEBEŽNÁ SPRÁVA RADY A KOMISIE ZA ROK 2006 O POKROKU V RÁMCI PRACOVNÉHO PROGRAMU„VZDELÁVANIE A ODBORNÁ PRÍPRAVA 2010“

(2006/C 79/01)

1.   ÚVOD

V spoločnej priebežnej správe z roku 2004 (1) Rada (vzdelávanie) a Európska komisia žiadali naliehavé reformy európskych systémov vzdelávania a odbornej prípravy, ak má Únia dosiahnuť svoje sociálne a hospodárske ciele. Zaviazali sa, že každé dva roky preskúmajú pokrok vo vykonávaní pracovného programu „Vzdelávanie a odborná príprava 2010“, ktorý zahŕňa kodanský proces pre odborné vzdelávanie a odbornú prípravu (OVOP) a opatrenia v oblasti vyššieho vzdelávania. Táto správa je prvou v tomto novom cykle. Pracovný program Vzdelávanie a odborná príprava 2010 je tiež kľúčovým príspevkom k vykonávaniu nových integrovaných usmernení pre zamestnanosť a rast (2) vrátane Európskeho paktu pre mládež.

Nedávne hodnotenie lisabonskej stratégie v polovici jej trvania potvrdilo ťažiskové miesto vzdelávania a odbornej prípravy v agende Európskej únie pre zamestnanosť a rast. V integrovaných usmerneniach sa členské štáty vyzývajú, aby rozšírili a zlepšili investície do ľudského kapitálu a prispôsobili systémy vzdelávania a odbornej prípravy novým požiadavkám na schopnosti. V tejto súvislosti Európska rada žiadala, aby sa v plnom rozsahu pokračovalo vo vykonávaní pracovného programu Vzdelávanie a odborná príprava 2010.

Rada opätovne zdôraznila dvojitú úlohu – sociálnu a hospodársku – systémov vzdelávania a odbornej prípravy. Vzdelávanie a odborná príprava sú určujúcimi faktormi pre potenciál excelentnosti, inovácie a konkurencieschopnosti každej krajiny. Zároveň tvoria neoddeliteľnú súčasť sociálneho rozmeru Európy, pretože sprostredkujú hodnoty solidarity, rovnosti príležitostí a sociálnej účasti a majú tiež pozitívny vplyv na zdravie, kriminalitu, životné prostredie, demokratizáciu a všeobecnú kvalitu života. Všetci občania musia nadobúdať a neustále si obnovovať vedomosti, zručnosti a schopnosti prostredníctvom celoživotného vzdelávania a musia sa zohľadňovať osobitné potreby tých, ktorým hrozí sociálne vylúčenie. Prispeje to k zvýšeniu zamestnanosti a hospodárskeho rastu a zároveň sa zabezpečí sociálna súdržnosť.

Hoci investície do vzdelávania a odbornej prípravy nie sú nízke, ich vysoký prínos v súkromnej, hospodárskej a sociálnej sfére zo strednodobého a dlhodobého hľadiska tieto náklady kompenzuje. Reformy by sa preto mali aj naďalej snažiť o súčinnosť medzi cieľmi hospodárskej a sociálnej politiky, ktoré sa v skutočnosti navzájom posilňujú.

Tieto myšlienky sú veľmi dôležité pre súčasné úvahy Únie o budúcom rozvoji európskeho sociálneho modelu. Európa čelí nesmiernym sociálno-ekonomickým a demografickým problémom, ktoré prináša starnutie obyvateľstva, vysoký počet dospelých s nízkou kvalifikáciou, vysoká miera nezamestnanosti mládeže atď. Zároveň rastie potreba lepších schopností a kvalifikácie na trhu práce. Tieto problémy treba riešiť, aby sa zlepšila dlhodobá udržateľnosť európskych sociálnych systémov. Súčasťou ich riešenia je aj vzdelávanie a odborná príprava.

2.   POKROK VO VYKONÁVANÍ PRACOVNÉHO PROGRAMU VZDELÁVANIE A ODBORNÁ PRÍPRAVA 2010

Nasledujúce kapitoly po prvýkrát poskytujú prehľad o pokroku v modernizácii systémov vzdelávania a odbornej prípravy v Európe, o ktorú sa žiadalo v Lisabone. Analýza vychádza najmä z národných správ členských štátov, krajín EZVO-EHP a pristupujúcich a kandidátskych krajín z roku 2005 (3). Ukazuje vplyv reforiem na prioritné oblasti činnosti určené v spoločnej priebežnej správe z roku 2004 (4). Odkazy na krajiny v zátvorkách sú príkladmi osvedčených postupov a majú uľahčiť vzájomné vzdelávanie.

2.1.   Na vnútroštátnej úrovni: reformy napredujú

Z národných správ vyplýva, že pracovný program Vzdelávanie a odborná príprava 2010 sa stal výraznejšou súčasťou vnútroštátnej politiky. Všetky členské štáty v súčasnosti v rôznej miere považujú lisabonskú stratégiu za faktor v rozvoji vnútroštátnej politiky vzdelávania a odbornej prípravy.

Čoraz viac krajín v súčasnosti prijali konkrétne opatrenia na koordináciu ministerstiev (najmä školstva a práce), ktoré sú zodpovedné za vykonávanie pracovného programu Vzdelávanie a odborná príprava 2010, a na konzultácie so zainteresovanými stranami, napr. so sociálnymi partnermi. Mnohé krajiny si stanovili alebo si stanovujú vlastné ciele, ktoré sa v rôznej miere vzťahujú na priemerné európske hodnoty v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy (referenčné ukazovatele). Má to osobitný význam aj pre vykonávanie Európskej stratégie zamestnanosti (5).

2.1.1   Priority a investície sa zameriavajú na vyššiu efektívnosť a kvalitu

Pokiaľ ide o celkové investície do kľúčových sektorov znalostnej ekonomiky, od roku 2000 sa rozdiel medzi Európou a konkurenčnými krajinami ako USA nezmenšil. Niektoré ázijské krajiny ako Čína a India Európu rýchlo dobiehajú.

Verejné výdavky na vzdelávanie a odbornú prípravu vyjadrené ako percentuálny podiel HDP sa však zvyšujú takmer vo všetkých krajinách EÚ (priemer EÚ: 4,9 % v roku 2000, 5,2 % v roku 2002).

Rastúci trend zaznamenaný v rokoch 2000 až 2002 je sľubným náznakom toho, že vlády považujú verejné výdavky na vzdelávanie za prioritu. Napriek tomu však medzi krajinami existujú veľké rozdiely, ktoré sa pohybujú v rozmedzí od 4 do 8 % HDP. Zdá sa, že väčšina vlád uznala, že nevyhnutné reformy sa nemôžu uskutočniť pri súčasnej výške a spôsobe investovania.

Mnohé krajiny podporujú súkromné investície zo strany jednotlivcov a domácností najmä v oblastiach, ktoré majú vysokú súkromnú mieru návratnosti, napríklad formou stimulov, ako sú poukážky alebo individuálne študijné účty (napr. AT, NL, UK (6)) (7), daňové stimuly (napr. CY, FI, HU, LT, PT, SI) alebo školné (napr. AT, CY, PL, RO, UK). Existuje len málo dôkazov o tom, že sa zvýšili celkové investície zamestnávateľov do ďalšej odbornej prípravy. Je preto potrebné zvýšiť úsilie o motivovanie zamestnávateľov, aby investovali viac.

Dôležitým motívom reformy pre väčšinu krajín je zlepšenie efektívnosti prostredníctvom zvyšovania kvality, pričom dôraz sa kladie aj na decentralizáciu a zlepšenie riadenia inštitúcií. Zatiaľ čo väčšina krajín používa na posudzovanie výkonnosti svojho systému medzinárodné komparatívne údaje o dosiahnutých výsledkoch, mnohé krajiny si nevypracovali vhodné vnútroštátne ukazovatele výkonnosti ani opatrenia na zber potrebných údajov. Je preto ťažké zhodnotiť vplyv prijatých opatrení.

Všetky krajiny zdôrazňujú, aký nesmierne dôležitý je pre znalostnú ekonomiku a spoločnosť a pre hospodársku konkurencieschopnosť rozvoj potrebných zručností. Dôležitými prioritami pre väčšinu krajín je tiež zvyšovanie kvality v poskytovaní vzdelávania a skvalitňovanie noriem spolu s prípravou učiteľov a školiteľov, rozširovaním účasti na vyššom vzdelávaní a uskutočňovaním reforiem bolonského procesu (8), zvyšovaním atraktívnosti odborného vzdelávania a prípravy a zabezpečovaním prístupu k IKT.

V súvislosti so sociálnou inklúziou považujú všetky krajiny za kľúčové prvky svojej politiky prístup cieľových skupín k pracovnému trhu a ich zamestnateľnosť. Mnohé krajiny (napr. CY, CZ, EL, ES, LV, MT, PT, RO) zdôrazňujú, že finančné prekážky obmedzujú ich schopnosť vykonávať všetky potrebné politiky.

Niekoľko krajín zdôrazňuje, že v ich politike vzdelávania a odbornej prípravy sa hospodárske a sociálne ciele navzájom podporujú. Iné tvrdia, že sociálne ciele (spravodlivosť a sociálna súdržnosť) sa dajú plniť ľahšie, ak je úspešná hospodárska agenda a agenda zamestnanosti. Tieto otázky sú osobitne dôležité pre diskusiu o európskom sociálnom modeli.

2.1.2.   Zaznamenal sa pokrok v definovaní stratégií celoživotného vzdelávania, ale vykonávanie ostáva výzvou

Od roku 2003 sa dosiahol pokrok v plnení cieľa, ktorý schválila Európska rada a ktorým je zaviesť do roku 2006 stratégie celoživotného vzdelávania (9) vo všetkých členských štátoch (10). Ide o kľúčový prvok nových lisabonských integrovaných usmernení. Mnohé – ale zďaleka nie všetky – krajiny už vypracovali vyhlásenia o politike celoživotného vzdelávania, napríklad strategické dokumenty alebo národné akčné plány. Iné krajiny zaviedli rámcové právne predpisy (napr. EL, ES, FR, RO).

Stratégie sú však naďalej nevyvážené, ako sa ukázalo už v roku 2003. Buď sa príliš sústreďujú na zamestnateľnosť, alebo na opätovné získanie tých, ktorí sa zo systémov vymkli. Niektoré krajiny, ako napríklad Švédsko, Dánsko, Fínsko a Nórsko, sú na dobrej ceste k súdržnému a komplexnému vnútroštátnemu prístupu a výrazne napredujú vo vykonávaní.

Je však povzbudivé, že kľúčové politiky celoživotného vzdelávania sa v Európe dostávajú do popredia. Napríklad niekoľko krajín (napr. FI, FR, PT) má zavedené systémy uznávania neformálneho a informálneho vzdelávania a iné zas nedávno prijali alebo sa chystajú prijať príslušné opatrenia (napr. BE, DK, ES, NL, NO, SE, SI, UK). Čoraz viac krajín rieši aj otázku celoživotného poradenstva (napr. BE, DK, FR, IE, IS, LI), ako aj otázku rozvoja jednotných národných kvalifikačných rámcov (napr. IE). Ten je tiež kľúčovou prioritou niektorých nových členských štátov a kandidátskych krajín (napr. CY, EE, HR, LV, PL, RO, SI, TK).

Na celoživotnom vzdelávaní sa v EÚ zúčastňuje približne 11 % dospelých vo veku 25 – 64 (11) rokov, čo predstavuje určitý pokrok od roku 2000, no medzi jednotlivými krajinami sú značné rozdiely.

Zvýšenie miery účasti na ďalšom vzdelávaní je pre Európu, a najmä pre krajiny južnej Európy a nové členské štáty, aj naďalej veľkou výzvou. Ak by sa zvýšila účasť dospelých na celoživotnom vzdelávaní, zvýšila by sa ich účasť na trhu práce a posilnila by sa sociálna súdržnosť.

V celej Európe sa zlepšovanie prístupu k možnostiam vzdelávania dospelých, a to najmä starších pracovníkov, ktorých počet sa má do roku 2030 zvýšiť približne o 14 miliónov, a osôb s nízkou kvalifikáciou, považuje za málo prioritné a je nedostatočne financované. Väčšina krajín, v ktorých je účasť najvyššia, považuje stratégie vzdelávania dospelých ako súčasť integrovanej a komplexnej stratégie celoživotného vzdelávania za vysoko prioritné.

Takmer 15 % mladých ľudí v EÚ naďalej predčasne ukončuje školskú dochádzku, čo predstavuje len malý pokrok smerom k dosiahnutiu 10 % do roku 2010 ako referenčného ukazovateľa EÚ.

Takmer 20 % 15-ročných má stále vážne problémy s čítaním, čo znamená, že od roku 2000 sa nedosiahol žiadny pokrok smerom k dosiahnutiu referenčného ukazovateľa EÚ, ktorým je zníženie tohto podielu o jednu pätinu.

Približne 77 % mladých ľudí vo veku 18 – 24 rokov má ukončené stredoškolské vzdelanie, čo je napriek slušnému pokroku v niektorých krajinách stále hlboko pod referenčným ukazovateľom 85 %.

Pretrvávajúci vysoký počet mladých ľudí, ktorí ukončujú školskú dochádzku bez získania základnej kvalifikácie a schopností, je varovným signálom, že systémy počiatočného vzdelávania nie vždy poskytujú nevyhnutné základy pre celoživotné vzdelávanie. Táto obava sa odráža aj v nových lisabonských integrovaných usmerneniach a v Európskom pakte pre mládež. Niektoré krajiny (napr. AT, CY, DE, FR, IT, NO, UK) riešia tento problém reformou vyučovacích osnov a študijných programov, ktorá má zaručiť, aby základné, všeobecné schopnosti získali všetci a aby mladí ľudia — najmä tí zo znevýhodneného prostredia – „neprekĺzli cez sieť“ (pozri aj oddiel 2.1.4.).

2.1.3.   Reformy vyššieho vzdelávania v čoraz väčšej miere podporujú lisabonskú agendu

Bolonský proces aj naďalej motorom reforiem v štruktúrach vyššieho vzdelávania, najmä pokiaľ ide o zavádzanie trojstupňovej štruktúry vysokoškolského vzdelávania a zlepšovanie zabezpečovania kvality. Pri rozvoji vnútroštátnej politiky v tejto oblasti je v popredí skôr bolonský proces než lisabonská stratégia. Mnohé však nasvedčuje tomu, že krajiny začínajú riešiť otázky riadenia, financovania a príťažlivosti, čo by malo pomôcť zaručiť príspevok univerzít ku konkurencieschopnosti, zamestnanosti a rastu (12). Niektoré krajiny spomínajú iniciatívy na vytvorenie špičkových centier alebo stredísk (napr. AT, BE, DE, DK, FI, FR, IT, NO).

V oblasti riadenia napríklad mnohé krajiny zaviedli rozličné formy zmluvných dohôd s cieľom upraviť vzťahy medzi inštitúciami vyššieho vzdelávania a štátom ako základ prideľovania vnútorných zdrojov (napr. AT, CZ, DE, DK, FR, IS, LI, SK). Niektoré krajiny strednej a východnej Európy sa snažia riešiť problém rozdrobovania svojich systémov vyššieho vzdelávania zavádzaním nových režimov inštitucionálneho riadenia, často za účasti externých účastníkov.

Celkové (verejné a súkromné) investície do vyššieho vzdelávania v EÚ predstavovali v roku 2001 1,28 % HDP v porovnaní s 2,5 % v Kanade a 3,25 % v USA (13). Troma krajinami EÚ s najvyššími investíciami do tejto oblasti sú Dánsko (2,8 %), Švédsko (2,3 %) a Fínsko (2,1 %). Ak by sa chcela EÚ v investíciách do tejto oblasti vyrovnať USA, musela by každoročne poskytnúť ďalších 180 miliárd EUR, pričom by sa musela postarať najmä o to, aby sa výrazne zvýšili investície zo súkromného sektora.

Pre mnohé krajiny zostáva financovanie kľúčovou výzvou a prekážkou vo vykonávaní agendy modernizácie.

Zdá sa, že rozšíreným spôsobom zvyšovania príťažlivosti vyššieho vzdelávania v Európe je podpora mobility z iných krajín. Len málo krajín vyvíja ďalšie aktivity formou aktívneho marketingu alebo cieleného medzinárodného náboru (napr. DE, FI, FR, IE, NL, UK). Niektoré nové členské štáty riešia túto otázku partnerstvami so zahraničnými univerzitami s cieľom poskytovať spoločné vysokoškolské tituly.

Väčšina krajín uznáva posilňovanie spolupráce medzi inštitúciami vyššieho vzdelávania a priemyselnými odvetviami za základnú požiadavku inovácie a lepšej konkurencieschopnosti, ale iba málo z nich zaujalo k tejto otázke komplexný prístup. Časť problému spočíva v tom, že národné inovačné stratégie často nezahŕňajú reformy vyššieho vzdelávania.

Mnohé krajiny povzbudzujú univerzity, aby sa podieľali na uskutočňovaní celoživotného vzdelávania tým, že umožnia prístup aj netradičným študentom, ako napr. študentom z prostredia so slabým sociálno-ekonomickým zázemím, okrem iného zavedením systémov uznávania neformálneho a informálneho vzdelávania. Ide o súčasť všeobecného európskeho úsilia o zvýšenie účasti na vyššom vzdelávaní. Mnohé univerzity ponúkajú ďalší profesionálny rozvoj a čoraz obľúbenejšie sú tiež „otvorené“ univerzity, ktoré ponúkajú diaľkové štúdium a zmiešané štúdium a vyučovacie prístupy založené na IKT.

2.1.4.   Postavenie odborného vzdelávania a prípravy sa postupne zlepšuje, ale v tejto oblasti je ešte potrebné veľa urobiť

Zdá sa, že vnútroštátne priority reformy odborného vzdelávania a prípravy v zásade odzrkadľujú priority kodanského procesu. Začali sa vykonávať spoločné zásady a referencie dohodnuté na európskej úrovni (napr. pre uznávanie neformálneho vzdelávania, zabezpečenie kvality, poradenstvo), krajiny však zdôrazňujú, že je príliš skoro na predloženie konkrétnych výsledkov.

V niektorých krajinách má odborné vzdelávanie a príprava dobrú povesť (napr. AT, CZ, DE, FI), za ktorý vďačí napríklad „dvojitému systému“ (t. j. alternačná odborná príprava), dvojakej kvalifikácii (spájajúcej všeobecné a odborné vzdelávanie) a nedávnym opatreniam na zlepšenie prístupu k vyššiemu vzdelávaniu. Odborné vzdelávanie je však stále menej príťažlivé ako akademické vzdelávanie. Zlepšenie kvality a príťažlivosti odborného vzdelávania a prípravy ostáva kľúčovou výzvou pre budúcnosť.

S cieľom zvýšiť príťažlivosť odborného vzdelávania a prípravy sa väčšina krajín zameriava na stredoškolské vzdelávanie vrátane prípravy učebných plánov a učňovskej prípravy, flexibilných foriem štúdia a možností prestupu, prepojenia na trh práce a poradenstva. Niektoré krajiny majú dobre upravený prechod od odborného vzdelávania a prípravy k vyššiemu vzdelávaniu (napr. CY, CZ, ES, FR, IS, IE, NL, PT, UK), zatiaľ čo iné kladú v súvislosti s rozvojom stratégií celoživotného vzdelávania dôraz na zlepšenie postupu k všeobecnému a vyššiemu vzdelávaniu (napr. AT, CZ, DE, ES, SK).

Dôležitým faktorom pre väčšinu krajín, ktoré sa snažia riešiť otázky kvality a príťažlivosti je zvýšenie významu odborného vzdelávania a prípravy pre trh práce a zlepšenie vzťahov medzi zamestnávateľmi a sociálnymi partnermi. Rozhodujúce je v tejto súvislosti zlepšenie štruktúry odborného vzdelávania a prípravy, prístupu k učňovskej príprave a reforma noriem odborného vzdelávania a prípravy. Predpovedanie dopytu po zručnostiach a kvalifikáciách ostáva kľúčovou výzvou a vyžaduje si väčšiu účasť zainteresovaných strán, odvetvový prístup a lepší zber údajov.

Veľká väčšina krajín vyjadruje obavy v súvislosti s potrebami ľudí s nízkou kvalifikáciou, ktorých je v súčasnej Únii takmer 80 miliónov, a zdôrazňuje význam účasti pracovnej sily a úlohu systémov odborného vzdelávania a prípravy ako kľúčových prostriedkov na zabezpečenie sociálnej inklúzie.

Väčšina krajín sa v tejto súvislosti zameriava na cieľové skupiny obyvateľstva, a to najmä na mladých ľudí, u ktorých programy odborného vzdelávania a prípravy prispievajú k znižovaniu počtu tých, ktorí predčasne ukončujú školskú dochádzku. Na druhej strane, nedostatočný dôraz sa stále kladie na dospelých a starších pracovníkov.

Pre mnohé krajiny ostáva skutočnou výzvou profesionálny rozvoj učiteľov a školiteľov v odbornom vzdelávaní.

2.1.5.   Rastúci, ale naďalej nedostatočný európsky rozmer vo vnútroštátnych systémoch

Všetky krajiny považujú za dôležité zvýšiť účasť na mobilite vo vzdelávaní a odbornej príprave od základných po vyššie úrovne vrátane mobility učiteľov a školiteľov v rámci ich profesijného rozvoja. Napriek niekoľkým sľubným iniciatívam napríklad v oblasti kvality mobility (napr. AT, BG, CZ, EL, IE, LV) však neexistuje dostatočný počet vnútroštátnych stratégií. Hlavná podpora aj naďalej pochádza z programov EÚ. Krajiny väčšinou podporujú skôr mobilitu prichádzajúcich zahraničných študentov než mobilitu študentov, ktorí odchádzajú študovať do zahraničia. Program Europass, kľúčový nástroj na podporu mobility, sa vykonáva v celej Európe (14).

Čoraz väčší význam sa pripisuje aj začleňovaniu európskeho alebo medzinárodného rozmeru do vnútroštátnych systémov vzdelávania a odbornej prípravy, čo má pomôcť zlepšiť poznatky mladých ľudí o Európskej únii. V niekoľkých krajinách (napr. EE, EL, FI, LU, NL, UK) je európsky alebo medzinárodný rozmer explicitnou súčasťou učebných plánov a niektoré krajiny zavádzajú príslušné legislatívne reformy. Iné podporujú európsky rozmer aj prostredníctvom projektov spolupráce na regionálnej a miestnej úrovni (napr. DE, ES, IT). Mnohé krajiny zdôrazňujú význam učenia sa cudzích jazykov. Politiky a aktivity však nie sú zosúladené a veľkou výzvou ostáva zabezpečiť, aby všetci žiaci ukončili strednú školu s vedomosťami a schopnosťami, ktoré budú potrebovať ako občania Európy. Tento cieľ vyzdvihla spoločná priebežná správa v roku 2004.

2.2.   Na európskej úrovni: zlepšenie riadenia pracovného programu Vzdelávanie a odborná príprava 2010

V rokoch 2004 – 2005 prijala Rada (vzdelávanie) niekoľko spoločných nástrojov, zásad a rámcov, napríklad v súvislosti s mobilitou, zabezpečením kvality, neformálnym vzdelávaním a poradenstvom. Ako sa uvádza v spoločnej priebežnej správe z roku 2004, takéto dohody môžu účinne podporiť vnútroštátne politiky a reformy a prispieť k rozvíjaniu vzájomnej dôvery. V oblasti odborného vzdelávania a prípravy určilo maastrichtské komuniké (december 2004) (15) nové priority na vnútroštátnej úrovni a na úrovni EÚ. Komisia tiež prijala niekoľko oznámení, napríklad o vyššom vzdelávaní v lisabonskej stratégii a o rozvoji ukazovateľa európskych jazykových schopností (16), a návrhy odporúčaní Rady a Európskeho parlamentu, napríklad odporúčania o kľúčových schopnostiach pre celoživotné vzdelávanie.

V rámci celkového zvyšovania účinnosti procesu a s cieľom zlepšiť súdržnosť a riadenie sa vytvorila koordinačná skupina Vzdelávanie a odborná príprava 2010, ktorá združuje zástupcov ministerstiev zodpovedných za vzdelávanie a odbornú prípravu, ako aj európskych sociálnych partnerov. Sledovanie pokroku okrem toho umožňuje pravidelná správa o ukazovateľoch a referenčných ukazovateľoch.

Aktualizovali sa tiež pracovné metódy, aby sa zlepšila podpora vykonávania na vnútroštátnej úrovni. Pracovné skupiny (17), ktoré vykonávali prvú etapu pracovného programu, sa nahrádzajú „zoskupeniami“ krajín, ktoré sa zameriavajú na kľúčové otázky podľa svojich vnútroštátnych priorít a záujmov. Tieto zoskupenia v rokoch 2005 – 2006 organizujú konkrétne aktivity „vzájomného učenia sa“, pri ktorých sa krajiny navzájom podporujú pri uskutočňovaní reforiem tým, že si určujú faktory úspešnosti a vymieňajú osvedčené postupy.

Európsky priestor vzdelávania a odbornej prípravy sa naďalej posilňuje, najmä tvorbou európskeho kvalifikačného rámca (EKR). Na základe návrhu EKR sa začal proces konzultácií a v roku 2006 Komisia predloží návrh odporúčania Rady a Európskeho parlamentu. Začiatkom roka 2006 Komisia predloží aj návrh odporúčania Rady a Európskeho parlamentu o kvalite vzdelávania učiteľov a koncom roka 2006 oznámenie o vzdelávaní dospelých.

3.   ZÁVER: ZRÝCHLENIE TEMPA REFORIEM S CIEĽOM ZABEZPEČIŤ ÚČINNEJŠÍ PRÍSPEVOK K LISABONSKEJ STRATÉGII A POSILNENIE EURÓPSKEHO SOCIÁLNEHO MODELU

Vnútroštátne reformy napredujú. Mnohé svedčí o tom, že v celej Únii sa vynakladá trvalé verejné úsilie a v niektorých oblastiach je odmeňované prvými úspechmi. Takýto vývoj je povzbudzujúci, najmä ak sa zoberie do úvahy, že účinnosť vzdelávacích reforiem sa prejavuje len pomaly a že medzi situáciou v jednotlivých krajinách a východiskami v rozšírenej Únii sú značné rozdiely.

Dlhodobá trvalá udržateľnosť európskeho sociálneho modelu bude do značnej miery závisieť od toho, ako účinne tieto dôkladné a rozsiahle reformy zabezpečia aktívnu účasť všetkých občanov, bez ohľadu na ich kvalifikáciu a sociálny pôvod, na hospodárskom a sociálnom živote.

Napriek rýchlemu dosiahnutiu referenčného ukazovateľa EÚ pri zvyšovaní počtu absolventov vysokých škôl s matematickým, vedeckým a technickým zameraním je preto osobitne znepokojujúce, že sa len pomaly napreduje pri referenčných ukazovateľoch, ktoré sú najužšie spojené so sociálnou inklúziou. Ak sa nevynaloží väčšie úsilie, pokiaľ ide o otázku predčasného ukončenia školskej dochádzky, ukončenia vyššieho stredoškolského vzdelania a kľúčové schopnosti, väčšia časť budúcej generácie bude čeliť sociálnemu vylúčeniu nielen v jej neprospech, ale aj v neprospech hospodárstva a spoločnosti. Európska rada zdôraznila osobitný význam týchto oblastí pracovného programu Vzdelávanie a odborná príprava 2010 pre mladých ľudí, keď v marci 2005 prijala Európsky pakt pre mládež.

Priority činnosti, stanovené v spoločnej priebežnej správe z roku 2004, ako aj požiadavka zrýchlenia tempa reforiem ostávajú v plnej miere platné. Pokrok sa bude naďalej dôkladne sledovať v nasledujúcej spoločnej správe v roku 2008.

3.1.   Pri reformách sa musí osobitná pozornosť venovať otázkam spravodlivosti a riadenia

Národné správy ukazujú, že vlády si uvedomujú výzvy súvisiace s modernizáciou vzdelávania a odbornej prípravy. Poukazujú najmä na to, že je náročné zabezpečiť nevyhnutné verejné a súkromné investície a reformovať štruktúry a riadenie systémov. Ak majú byť prebiehajúce reformy úspešné, musí sa v tejto súvislosti venovať osobitná pozornosť kľúčovým oblastiam spravodlivosti a riadenia, okrem iného vytvorením vhodných stimulov. Komisia bude podporovať vnútroštátne úsilie tým, že tieto oblasti vyzdvihne v budúcich aktivitách vzájomného učenia sa na úrovni EÚ.

3.1.1.   Vykonávanie reforiem, ktoré zabezpečia, že systémy budú účinné a spravodlivé

Pozitívnym trendom je, že sa kladie väčší dôraz na efektívnosť verejných investícií do vzdelávania a odbornej prípravy. Riadnu pozornosť však treba venovať celkovému kontinuu celoživotného vzdelávania a rovnako treba zohľadniť efektívnosť, kvalitu a spravodlivosť systémov. Je to nevyhnutná podmienka pre dosiahnutie lisabonských cieľov a zároveň posilnenie európskeho sociálneho modelu.

Zabezpečenie spravodlivosti systémov znamená, že výsledky a prínos vzdelávania a odbornej prípravy by nemali závisieť od sociálno-ekonomického pozadia a iných faktorov, ktoré môžu viesť k znevýhodneniu vo vzdelávaní. Prístup do týchto systémov by mali mať všetci a ku všetkým by sa malo pristupovať podľa ich osobitných vzdelávacích potrieb.

Výskumy dokazujú, že medzi efektívnosťou a spravodlivosťou nie je potrebné robiť kompromis, pretože sú navzájom prepojené a navzájom sa posilňujú. Zlepšenie prístupu k vzdelávaniu a odbornej príprave pre všetkých vrátane znevýhodnených skupín a starších pracovníkov prispeje k zväčšeniu aktívnej populácie, čím sa zároveň posilní rast a zmenšia sa nerovnosti. Komisia sa bude venovať otázke spravodlivosti a efektívnosti v oznámení, ktoré plánuje prijať v roku 2006, a osobitná pozornosť by sa tejto oblasti mala venovať v spoločnej správe v roku 2008. Okrem toho by snahu o excelentnosť, okrem iného lepším prepojením vyššieho vzdelávania a výskumu, mala sprevádzať snaha o lepší prístup a sociálnu inklúziu.

Investície by sa mali zamerať na oblasti, v ktorých je sociálna a hospodárska návratnosť najvyššia, čím by sa účinne spojila efektívnosť a spravodlivosť. V súvislosti s tým musia členské štáty v nadchádzajúcich rokoch zvýšiť úsilie o dosiahnutie referenčných ukazovateľov EÚ, pokiaľ ide o predčasné ukončenie školskej dochádzky, ukončenie vyššieho stredoškolského vzdelania a kľúčové schopnosti. Prvoradý význam, ak sa má predísť zlým študijným výsledkom a sociálnemu vylúčeniu a ak sa majú položiť základy ďalšieho vzdelávania, majú najmä investície do predškolského vzdelávania.

Pre zvýšenie efektívnosti systémov vzdelávania a odbornej prípravy sú okrem toho kľúčové aj investície do odbornej prípravy učiteľov a školiteľov a posilnenie vedúcej úlohy inštitúcií vzdelávania a odbornej prípravy.

3.1.2.   Mobilizácia aktérov a zdrojov prostredníctvom rozličných vzdelávacích partnerstiev

Reformy uľahčuje priaznivé hospodárske a sociálne prostredie a vysoká úroveň verejných a súkromných investícií do vedomostí, zručností a schopností, ale aj súdržné a koordinované spôsoby riadenia systémov. Konsenzus v otázke cieľov politiky a nevyhnutných reforiem podporuje efektívna súčinnosť medzi ministerstvami v oblasti „znalostných politík“ (vzdelávanie, odborná príprava, zamestnanosť/sociálne veci, výskum atď.), intenzívny sociálny dialóg a povedomie a aktívna účasť kľúčových aktérov, ako sú rodičia a učitelia/školitelia, sektor dobrovoľnej účasti a miestni aktéri. Takéto formy riadenia však nie sú rozšírené.

Dôraz by sa mal klásť na zlepšovanie riadenia pomocou partnerstiev pre vzdelávanie najmä na regionálnej a miestnej úrovni ako prostriedku rozdelenia zodpovednosti a nákladov medzi príslušných aktérov (inštitúcie, orgány verejnej moci, sociálnych partnerov, podniky, odvetvové organizácie, miestne organizácie atď.).

Takéto partnerstvá by mali zahŕňať učiteľov a školiteľov ako hlavných aktérov pri zmene systémov. Rovnako by mali podporiť väčšiu účasť zamestnávateľov na zabezpečovaní relevantnosti poskytovaného celoživotného vzdelávania.

3.2.   Posilnenie vykonávania pracovného programu Vzdelávanie a odborná príprava 2010

3.2.1.   Na vnútroštátnej úrovni

Napriek tomu, že sa dosiahol určitý pokrok, priority pracovného programu Vzdelávanie a odborná príprava 2010 sa musia pri tvorbe vnútroštátnej politiky zohľadňovať vo väčšej miere: Členské štáty by mali konkrétne zaručiť, aby:

3.2.2.   Na európskej úrovni

Komisia zabezpečí, aby sa výsledky pracovného programu Vzdelávanie a odborná príprava 2010 zohľadnili vo vykonávacom procese lisabonských integrovaných usmernení a usmernení EÚ pre súdržnosť a do následných aktivít týkajúcich sa budúcnosti európskeho sociálneho modelu, na čom sa dohodli hlavy štátov a predsedovia vlád na svojom neformálnom zasadnutí v Hampton Courte. V tejto súvislosti by mali štrukturálne fondy klásť dôraz na investície do ľudského kapitálu.

S cieľom poslniť vykonávanie pracovného programu sa bude osobitná pozornosť venovať:

----

(1)  Vzdelávanie a odborná príprava 2010: Úspech lisabonskej stratégie závisí od naliehavých reforiem, 3. marec 2004 (dokument Rady 6905/04 EDUC 43).

(2)  Integrovaný balík spája všeobecné usmernenia hospodárskej politiky a usmernenia pre zamestnanosť (rozhodnutie Rady z 12. júla 2005 o usmerneniach politík zamestnanosti členských štátov (2005/600/ES), Ú. v. EÚ L 205 zo 6.8.2005 a odporúčanie Rady z 12. júla 2005 o všeobecných usmerneniach pre hospodárske politiky členských štátov a Spoločenstva (2005 – 2008) (2005/601/ES)).

(3)  Správa o pokroku v dosahovaní referenčných ukazovateľov z roku 2005 (pracovný dokument zamestnancov Komisie: Pokrok v dosahovaní lisabonských cieľov vo vzdelávaní a odbornej príprave (SEK (2005) 419) bola tiež základom analýzy. Národné správy budú dostupné na webovej stránke pracovného programu Vzdelávanie a odborná príprava 2010 od novembra 2005

(http://www.europa.eu.int/comm/education/policies/2010/et_2010_en.html).

(4)  Podrobnejšie údaje obsahuje štatistická príloha. Kompletná analýza národných správ a vývoja na úrovni EÚ je k dispozícii v pracovnom dokumente, ktorý je priložený k tomuto oznámeniu.

(5)  Tri z piatich referenčných ukazovateľov sú cieľmi aj v rámci usmernení EÚ pre zamestnanosť.

(6)  Vzťahuje sa len na Škótsko a Wales.

(7)  Vysvetlivky ku skratkám názvov krajín sa nachádzajú v štatistickej prílohe.

(8)  Bolonský proces je medzivládnym procesom zameraným na vytvorenie európskeho priestoru vyššieho vzdelávania s cieľom zvýšiť zamestnateľnosť a mobilitu občanov a medzinárodnú konkurencieschopnosť európskeho vyššieho vzdelávania. Podrobnejšie informácie obsahuje stránka:

http://europa.eu.int/comm/education/policies/educ/bologna/bologna_en.html.

(9)  Celoživotné vzdelávanie sa definuje ako „všetky vzdelávacie aktivity v priebehu života, ktoré majú zlepšiť vedomosti, zručnosti a schopnosti z osobného, občianskeho, spoločenského hľadiska a/alebo z hľadiska zamestnania.“ (oznámenie Komisie o Vytvorení európskeho priestoru celoživotného vzdelávania, KOM(2001) 678, konečné znenie).

(10)  Spoločná priebežná správa 2004, c. d.; závery Európskej rady, 2004, 2005.

(11)  Percentuálny podiel obyvateľstva, ktoré sa zúčastňovalo na vzdelávaní a odbornej príprave štyri týždne pred prieskumom.

(12)  Pozri oznámenie Komisie Mobilizácia vzdelanosti v Európe: ako môžu univerzity v plnej miere prispieť k Lisabonskej stratégii. KOM(2005) 152, konečné znenie.

(13)  Pozri Kľúčové čísla z oblasti vedy, techniky a inovácie v roku 2005: Smerom k európskemu znalostnému priestoru, Európska komisia.

(14)  http://www.europa.eu.int/comm/education/programmes/europass/index_en.html

(15)  http://www.europa.eu.int/comm/education/programmes/europass/index_en.html

(16)  KOM(2005) 556, konečné znenie

(17)  Výsledky pracovných skupín v roku 2004 sú k dispozícii na webovej stránke pracovného programu Vzdelávanie a odborná príprava 2010:

http://www.europa.eu.int/comm/education/policies/2010/objectives_en.html

----

ŠTATISTICKÁ PRÍLOHA

PROGRESS AGAINST THE FIVE REFERENCE LEVELS OF AVERAGE EUROPEAN PERFORMANCE (BENCHMARKS) IN EDUCATION AND TRAINING

Country Codes

Acceding Countries

Candidate Countries

Others

OVERVIEW ON PROGRESS IN THE FIVE BENCHMARK AREAS

Methodological remarks: The starting point in the year 2000 is set in the graph as zero and the 2010 benchmark as 100. The results achieved in each year are thus measured against the 2010 benchmark. A diagonal line shows the progress required, i.e. each year an additional 10 % of progress would have to be achieved to reach the benchmark. If a line stays below this diagonal line, progress is not sufficient.

As regards lifelong learning participation, there have been many breaks in time series: some countries have revised their data collection methods between 2002 and 2003. The application of the new methods led to higher results from 2003, and thus progress is overstated between 2002 and 2003. The line 2002-2003 on lifelong learning participation is therefore dotted. For low achievers in reading (data from PISA survey) there are only results for 16 EU countries and for two years.

Key results:

KEY COMPETENCES

Percentage of pupils with reading literacy proficiency level one and lower (on the PISA reading literacy scale), 2000-2003

Source: DG Education and Culture. Data source: OECD, PISA 2003 database.

Source: DG Education and Culture. Data source: OECD PISA database

Additional notes:

EU figure: weighted average based on number of pupils enrolled and data for 16 countries (NL, LU data not representative in 2000, same for UK in 2003, SK not participating in 2000).

In 2000 the share of low performing 15-year olds in reading was 19,4 % (data available for 16 Member States only). According to the benchmark this proportion should decrease by one fifth by 2010 (and thus reach 15,5 %). While the share has decreased in some Member States (notably Latvia and Poland) no progress on this objective has been achieved since 2000 at EU level (2003: 19,8 %).

EARLY SCHOOL LEAVERS

Share of the population aged 18-24 with only lower-secondary education and not in education or training, 2000-2005

Source: DG Education and Culture. Data source: Eurostat (Labour Force Survey)

Source: DG Education and Culture. Data source: Eurostat (Labour Force Survey)

Additional notes:

From 5 December 2005 release, Eurostat implements a refined definition of the educational attainment level „upper secondary“ in order to increase the comparability of results in the EU. For 1998 data onwards ISCED 3c levels of duration shorter than 2 years do not fall any longer under the level „upper secondary“ but under „lower secondary“. This change implies revised results in DK (from 2001), ES, CY and IS. However, the definition can not yet be implemented in EL, IE and AT where all ISCED 3c levels are still included.

In 2005 early school leavers in EU 25 represented nearly 15 % of young people aged 18-24. There was continuous improvement in recent years in reducing the share, but progress will need to be faster to reach the EU benchmark of 10 % in 2010. However, several Member States, notably the Nordic countries and many of the new Member States, already have shares of less than 10 %.

COMPLETION OF UPPER SECONDARY EDUCATION

Percentage of the population aged 20-24 having completed at least upper-secondary education, 2000-2005

Source: DG Education and Culture; Data Source: Eurostat (Labour Force Survey).

Source: DG Education and Culture. Data source: Eurostat (Labour Force Survey).

Additional notes:

From 5 December 2005 release, Eurostat implements a refined definition of the educational attainment level „upper secondary“ in order to increase the comparability of results in the EU. For 1998 data onwards ISCED 3c levels of duration shorter than 2 years do not fall any longer under the level „upper secondary“ but under „lower secondary“. This change implies revised results in DK (from 2001), ES, CY and IS. However, the definition can not yet be implemented in EL, IE and AT where all ISCED 3c levels are still included.

The share of young people (aged 20-24) who have completed upper-secondary education has only slightly improved since 2000. There was thus little progress in achieving the benchmark of raising this share to at least 85 % by 2010. However, some countries with a relatively low share, notably Portugal and Malta, have made considerable progress in the recent past. It should also be noted that many of the new Member States already perform above the benchmark set for 2010 and that four of them, the Czech Republic, Poland, Slovenia and Slovakia, and in addition Norway and Croatia, already have shares of 90 % and more.

GRADUATES IN MATHEMATICS, SCIENCE AND TECHNOLOGY

Total number of tertiary (ISCED 5A, 5B and 6) graduates from mathematics, science and technology fields (MST), 2000-2003

Source: DG Education and Culture. Data source: Eurostat (UOE)

Additional notes:

Tertiary MST graduates per 1 000population (20-29) females/males, 2003

Number of MST graduates (1 000)

Source: DG Education and Culture. Data source: Eurostat (UOE), EU figure for 2000 and 2003: DG Education and Culture estimate

Additional notes:

The number of graduates from mathematics, science and technology (MST) in EU 25 has increased since 2000 by over 100 000 or by 16 %. The EU has thus already achieved the benchmark of increasing the number of MST graduates by 15 % by 2010. Progress has also been achieved as regards the second goal of reducing the gender imbalance in MST graduates. The share of female graduates has increased from 30,4 % in 2000 to 31,1 % in 2003. While Slovakia, Poland, Spain and Italy showed the strongest growth in the number of MST graduates in recent years (annual growth above 10 %), the Baltic States perform best as regards gender balance.

PARTICIPATION IN LIFELONG LEARNING

Percentage of population aged 25-64 participating in education and training in the four weeks prior to the survey, 2000-2005

Source: DG Education and Culture. Data source: Eurostat (Labour Force Survey)

Source: DG Education and Culture. Data source: Eurostat Labour Force Survey, EU 25 figure for 2000: estimate

Additional notes:

The percentage of the working age population who participated in education and training in the 4 weeks prior to the survey amounted to 10,8 % in 2005. Since the data overstate progress as a result of breaks in time series, this represents only a slight real progress compared to 2000, despite the nominal three percentage point increase. Additional efforts are needed to reach the benchmark of a 12,5 % participation rate in 2010 (1). The Nordic countries, the UK, Slovenia and the Netherlands currently show the highest lifelong learning participation rates.

INVESTMENT IN HUMAN RESOURCES

Public expenditure on education as a percentage of GDP, 2000-2002

Source: DG Education and Culture. Data source: Eurostat (UOE data collection)

Additional notes

Between 1995 and 2000 public expenditure on education as a percentage of GDP fell slightly in the EU (2). Since 2000, however, there has been an upward trend at EU level and in most Member States. The available data show, however, strong differences in spending levels between countries. Denmark and Sweden spend over 7,5 % of GDP on education, while some Member States spend less than 4 % of GDP (however spending is increasing in these countries).

----

(1)  Data used for assessing the benchmark refer to a 4-week period of participation (LFS 2004). If a longer period were used, rates would be higher. Eurostat data from the LFS ad hoc module on lifelong learning carried out in 2003 (referring to a 12-month period) show a participation rate of 42 % (4.4 % in formal education; 16.5 % in non-formal learning and nearly one European out of three declared having taken some form of informal learning).

(2)  However, in real terms, public expenditure on education and training increased on average by 1.9 % per year from 1995 to 2000 and even by 3.8 % since 2000.

----

Komisia

----

Výmenný kurz eura (1)

31. marca 2006

(2006/C 79/02)

1 euro= 

----

(1)

Zdroj: referenčný výmenný kurz publikovaný ECB.

----

----

Predbežné oznámenie o koncentrácii

(Prípad č. COMP/M. 3998 — Axalto/Gemplus)

(2006/C 79/03)

(Text s významom pre EHP)

----

(1)Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2004, s. 1.

----

----

Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii

(Prípad č. COMP/M.4136 — Deutsche Post/Williams Lea)

(2006/C 79/04)

(Text s významom pre EHP)

Dňa 14. marca 2006 sa Komisia rozhodla neoponovať voči vyššie spomínanej oznámenej koncentrácii a vyhlásiť ju za kompatibilnú so spoločným trhom. Toto rozhodnutie je založené na článku 6 odsek 1 písmeno b) nariadenia Rady (ES) č. 139/2004. Úplný text rozhodnutia je dostupný iba v angličtine a bude dostupný verejnosti po tom, ako budú odstránené akékoľvek obchodné tajomstvá, ktoré by mohol obsahovať. Prístupný bude na:

----

----

Povolenie štátnej pomoci v rámci ustanovení článkov 87 a 88 Zmluvy o ES

Prípady, ku ktorým nemá Komisia námietky

(2006/C 79/05)

(Text s významom pre EHP)

Dátum prijatia: 

Členský štát: Poľsko

Číslo pomoci: N 61/2005

Názov: Program pomocy na restrukturyzację udzielanej w procesach prywatyzacji

Účel: Reštrukturalizácia podnikov v ťažkostiach [Všetky odvetvia]

Právny základ: Ustawa o komercjalizacji i prywatyzacji (art. 52, Dz.U. z 2002 r. nr 171, poz. 1397 ze zm.), Rozporządzenie Rady Ministrów w sprawie pomocy udzielanej w procesach prywatyzacji oraz Rozporządzenie Rady Ministrów w sprawie warunków spłaty należności za korzystanie z przedsiębiorstwa (Dz.U. z 2004 r. nr 269, poz. 2667)

Rozpočet: Celkový objem plánovanej pomoci: 40 000 000 PLN

Trvanie: Konečný dátum: 31. 12. 2010

Ďalšie informácie: Režim pomoci – Transakcie neprebiehajúce za trhových podmienok

Text rozhodnutia v platnom jazyku/platných jazykoch, zbavený dôverných údajov, je dostupný na internetovej stránke:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Dátum prijatia: 

Členský štát: Nemecko (Schleswig-Holstein)

Číslo pomoci: N 165/2004

Názov: Biomass and Energy – Predĺženie štátnej pomoci č. N 680/2000

Účel: Ochrana životného prostredia

Právny základ: Richtlinie zur Förderung der energetischen Nutzung von Biomasse im ländlichen Raum durch das Land Schleswig-Holstein

Rozpočet: Zhruba 1,5 milióna EUR za rok v priemere

Intenzita a výška: 40 % oprávnených nákladov

Trvanie: Do 31. decembra 2006

Text rozhodnutia v platnom jazyku/platných jazykoch, zbavený dôverných údajov, je dostupný na internetovej stránke:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Dátum prijatia: 

Členský štát: Nemecko

Číslo pomoci: N 185/2004

Názov: Úprava dočasného oslobodenia od daňovej povinnosti určitých elektrární s plynovou turbínou s kombinovaným cyklom

Účel: Pomoc na životné prostredie

Právny základ: Gesetz zur Änderung des Mineralölsteuergesetzes

Rozpočet: Nie je k dispozícii žiadny odhad

Trvanie: Päť rokov po začatí prevádzky zariadenia

Text rozhodnutia v platnom jazyku/platných jazykoch, zbavený dôverných údajov, je dostupný na internetovej stránke:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Dátum prijatia: 

Členský štát: Rakúsko

Číslo pomoci: N 192/2005

Názov: Garantie der aws Austria Wirtschaftsservice GmbH für das Mittelstandsportfolio der Investkreditbank AG

Účel: Inovácia (Všetky odvetvia)

Právny základ: §§ 13 und 14 Garantiegesetz 1977 BGBl 296/1977 idf BGBl I 68/2004; Richtlinien für kapitalmarktbezogene und fondsgebundene Garantien („Kapitalgarantien“) der aws, Fassung November 1998

Trvanie: 2006 – 2016

Text rozhodnutia v platnom jazyku/platných jazykoch, zbavený dôverných údajov, je dostupný na internetovej stránke:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Dátum prijatia rozhodnutia: 

Členský štát: Holandsko

Číslo pomoci: N 213/2005

Názov: Schéma pomoci určená na náhradu a prispôsobenie naftových motorov používaných vnútrozemskými vodnými plavidlami

Účel: Dosiahnuť zníženie obsahu NOx v emisiách produkovaných súčasnou flotilou vnútrozemských plavidiel

Právny základ: Wet Milieubeheer, artikel 15.13 en de Subsidieregeling dieselmotoren voor binnenvaartschepen

Rozpočet: 20 mil. EUR

Trvanie: 2005 – 2010

Text rozhodnutia v platnom jazyku/platných jazykoch, zbavený dôverných údajov, je dostupný na internetovej stránke:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Dátum prijatia: 

Členský štát: Poľsko [Śląskie]

Číslo pomoci: N 242a/2005

Názov: Program pomocy regionalnej dla przesiebiorców inwestujących na terenie części jednostki strukturalnej imienia Mikołaja Kopernika (nieruchomości zabrzańskie)

Účel: Regionálny rozvoj [Všetky odvetvia]

Právny základ: Ustawa o samorządzie gminnym z dnia 8 marca 1990 r.; Ustawa o podatkach i opłatach lokalnych z dnia 12 stycznia 1991 r.; Projekt Uchwały Rady Miejskiej w Zabrzu w sprawie określenia zwolnień z podatku od nieruchomości, nieruchomości zabrzańskich, położonych na obszarze części jednostki strukturalnej im. Mikołaja Kopernika

Rozpočet: Celkový objem plánovanej pomoci: 75 milióna PLN

Trvanie: Konečný dátum: 31. 12. 2006

Maximálna intenzita pomoci: 50 %

Ďalšie informácie: Režim pomoci – Daňová úľava

Text rozhodnutia v platnom jazyku/platných jazykoch, zbavený dôverných údajov, je dostupný na internetovej stránke:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Dátum prijatia: 

Členský štát: Poľsko [Śląskie]

Číslo pomoci: N 242b/2005

Názov: Program pomocy regionalnej dla przedsiębiorców inwestujących na terenie Katowickiej Specjalnej Strefy Ekonomicznej (nieruchomości zabrzańskie)

Účel: Regionálny rozvoj [Všetky odvetvia]

Právny základ: Ustawa o samorządzie gminnym z dnia 8 marca 1990 r.; Ustawa o podatkach i opłatach lokalnych z dnia 12 stycznia 1991 r.; Projekt Uchwały Rady Miejskiej w Zabrzu w sprawie określenia zwolnień z podatku od nieruchomości, nieruchomości zabrzańskich położonych na terenie Katowickiej Specjalnej Strefy Ekonomicznej

Rozpočet: Celkový objem plánovanej pomoci: 2,5 milióna PLN

Trvanie: Konečný dátum: 31. 12. 2006

Maximálna intenzita pomoci: 50 %

Ďalšie informácie: Režim pomoci – Daňová úľava

Text rozhodnutia v platnom jazyku/platných jazykoch, zbavený dôverných údajov, je dostupný na internetovej stránke:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Dátum prijatia: 

Členský štát: Poľsko [Wielkopolska]

Číslo pomoci: N 243/2005

Účel: Regionálny rozvoj [Všetky odvetvia]

Názov: Program pomocy regionalnej dla przedsiębiorców inwestujących na terenie gminy i miasta Nowe Skalmierzyce

Právny základ: Ustawa o podatkach i opłatach lokalnych z dnia 12 stycznia 1991 r.; Projekt Uchwały Rady Gminy i Miasta Nowe Skalmierzyce w sprawie tworzenia preferencji dla przedsiębiorców zwiększających zatrudnienie i inwestujących na obszarze Gminy i Miasta Nowe Skalmierzyce oraz zwolnień w podatku od nieruchomości; Projekt programu pomocy regionalnej na tworzenie nowych miejsc pracy związanych z nową inwestycją na obszarze Gminy i Miasta Nowe Skalmierzyce, stanowiący załącznik nr 3 do ww. projektu uchwały

Rozpočet: Celkový objem plánovanej pomoci: 1,2 milióna PLN

Trvanie: Konečný dátum: 31. 12. 2006

Maximálna intenzita pomoci: 50 %

Ďalšie informácie: Režim pomoci – Daňová úľava

Text rozhodnutia v platnom jazyku/platných jazykoch, zbavený dôverných údajov, je dostupný na internetovej stránke:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Dátum prijatia: 

Členský štát: Nemecko (Brandenbursko)

Číslo pomoci: N 310/2004

Názov: Fond rizikového kapitálu ERDF Brandenbursko

Cieľ: Rizikový kapitál pre malé a stredné podniky

Právny základ: Beteiligungsgrundsätze der BC Fonds Brandenburg GmbH

Rozpočet: Do 50 miliónov EUR

Intenzita a výška pomoci: Investičné tranže do 1 milióna EUR v oblastiach ES podľa článku 87 ods. 3 písm. a) a do 750 000 EUR v oblastiach ES podľa článku 87 ods. 3 písm. b)

Trvanie: 

Text rozhodnutia v platnom jazyku/platných jazykoch, zbavený dôverných údajov, je dostupný na internetovej stránke:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Dátum prijatia: 

Členský štát: Spojené kráľovstvo

Číslo pomoci: N 319/2005

Názov: Grant for Collaborative R&D. Revision of aid scheme N 761/2002

Účel: Výskum a vývoj (Všetky odvetvia)

Právny základ: Science and Technology Act 1965

Rozpočet: 200 miliónov GBP ročne

Maximálna intenzita pomoci: 100 %

Trvanie: 1. 1. 2006 – 31. 12. 2011

Text rozhodnutia v platnom jazyku/platných jazykoch, zbavený dôverných údajov, je dostupný na internetovej stránke:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Dátum prijatia: 

Členský štát: Španielsko (Comunidad de Madrid)

Číslo pomoci: N 342/2005

Názov: Predĺženie uplatňovania schémy štátnej pomoci „Inovačný plán pre podniky (Madrid)“

Účel: Pomoc na investovanie a poradenstvo pre MSP, pomoc na výskum a vývoj

Právny základ: Orden de la Consejería de Economía y Empleo por la que se regula el Plan de Innovación Empresarial de la Comunidad de Madrid

Rozpočet: 18,03 mil. EUR ročne

Intenzita alebo výška pomoci: Nezmenená

Trvanie: 2006 – 2009

Text rozhodnutia v platnom jazyku/platných jazykoch, zbavený dôverných údajov, je dostupný na internetovej stránke:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Dátum prijatia: 

Členský štát: Holandsko

Číslo pomoci: N 358/2005

Názov: Microdruppels

Účel: Výskum a vývoj (Všetky odvetvia)

Právny základ: Wet van 29 februari 1996, houdende vaststelling van regels inzake de verstrekking van subsidies door de Minister van Economische Zaken (Kaderwet EZ-subsidies)

Rozpočet: 1 390 000 EUR

Maximálna intenzita pomoci: 60 %

Text rozhodnutia v platnom jazyku/platných jazykoch, zbavený dôverných údajov, je dostupný na internetovej stránke:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Dátum prijatia: 

Členský štát: Španielsko [Murcia]

Číslo pomoci: N 363/05

Názov: Pomoc na zvýšenie kvality zabezpečovania dodávky elektrickej energie v regióne Murcia

Účel: Regionálny rozvoj [Elektrická energia]

Právny základ: Ley 54/1997, de 27 de noviembre del sector eléctrico, Real Decreto 1955/2000, de 1 de diciembre, Real Decreto 1802/2003, de 26 de diciembre y borrador del Convenio específico de colaboración entre el Ministerio de Industria, Turismo y Comercio, la Comunidad Autónoma de la Región de Murcia e Iberdrola Distribución Eléctrica, S.A.

Intenzita alebo výška pomoci: 1 149 000 EUR

Trvanie: Do 31. 12. 2005

Text rozhodnutia v platnom jazyku/platných jazykoch, zbavený dôverných údajov, je dostupný na internetovej stránke:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Dátum prijatia: 

Členský štát: Estónsko

Číslo pomoci: N 392/2005

Názov: Ettevõtluse infrastruktuuri arendamise toetamine

Účely: Regionálny rozvoj [Všetky odvetvia]

Právny základ: Eesti riikliku arengukava Euroopa Liidu struktuurifondide kasutuselevõtuks — ühtne programmdokument aastateks 2004-2006; meetme 2.2 “Ettevõtluse infrastruktuuri arendamise toetamine”, RTL 2004, 43, 725

Rozpočet: Ročný plánovaný rozpočet 67,3 milióna EEK

Celkový objem plánovanej pomoci: 201,9 EEK milióna

Maximálna intenzita pomoci: 50 %

Trvanie: Konečný dátum: 31. 12. 2006

Ďalšie informácie: Režim pomoci – Priama dotácia

Text rozhodnutia v platnom jazyku/platných jazykoch, zbavený dôverných údajov, je dostupný na internetovej stránke:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Dátum prijatia: 

Členský štát: Taliansko [Valle d'Aosta]

Číslo pomoci: N 394/2005

Názov: Aiuto all'organizzazione della protezione civile — Proroga del regime N 433/2000

Účel: Náhrada škody spôsobenej prírodnými katastrofami a výnimočnými udalosťami [Všetky odvetvia]

Právny základ: Legge regionale 18 gennaio 2001, n. 5 «Organizzazione delle attività regionali di protezione civile»

Maximálna intenzita pomoci: 70 %

Trvanie: Konečný dátum: 31. 12. 2011

Ďalšie informácie: Režim pomoci – Priama dotácia

Text rozhodnutia v platnom jazyku/platných jazykoch, zbavený dôverných údajov, je dostupný na internetovej stránke:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Dátum prijatia: 

Členský štát: Nemecko

Číslo pomoci: N 453/2005

Názov: Förderschwerpunkt „Wohnen“

Účel: Výskum a vývoj (Všetky odvetvia)

Právny základ: Bundeshaushalt, Kapitel 3006, Titel 68342

Rozpočet: 5 000 000 EUR

Maximálna intenzita pomoci: 75 %

Trvanie: 1. 1. 2005 – 31. 12. 2008

Text rozhodnutia v platnom jazyku/platných jazykoch, zbavený dôverných údajov, je dostupný na internetovej stránke:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Dátum prijatia rozhodnutia: 

Členský štát: Taliansko

Číslo pomoci: N 496/2003

Názov: Pomoc na rozvoj logistických reťazcov a rozvoj intermodality

Účel: Podporiť rozvoj intermodality prostredníctvom subvencií spoločnostiam poskytujúcim cestnú nákladnú dopravu, ktoré zabezpečia využívanie lodnej dopravy namiesto dopravy cestnej

Právny základ: Articolo 3, comma 2-ter della Legge n. 265 del 22 novembre 2002

Rozpočet: 240 miliónov EUR

Trvanie: 3 roky

Text rozhodnutia v platnom jazyku/platných jazykoch, zbavený dôverných údajov, je dostupný na internetovej stránke:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Dátum prijatia rozhodnutia: 

Členský štát: Slovinsko

Číslo pomoci: N 536/A/04

Názov: „Co-financing of the creation of media programmes“

Účel: Audiovízia a médiá

Právny základ: „Uredba o izvedbi rednega letnega javnega razpisa za sofinanciranje ustvarjanja programskih vsebin in razvoja tehnične infrastrukture na področju medijev“ uverejnený 9. 4. 2004, nadobudol účinnosť 10. 4. 2004

Rozpočet: Maximálne 230 miliónov slovinských tolarov ročne (približne 960 954 EUR ročne) počas 6 rokov (teda celkovo asi 5,8 miliónov EUR)

Intenzita pomoci: Rôzna, väčšinou nižšia ako 50 %

Trvanie: Do konca roku 2010

Text rozhodnutia v platnom jazyku/platných jazykoch, zbavený dôverných údajov, je dostupný na internetovej stránke:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Dátum prijatia rozhodnutia: 

Členský štát: Slovenská republika

Číslo pomoci: N 542/05

Názov: Vydavateľstvo spolku slovenských spisovateľov s.r.o., (individuálna pomoc v prospech literárneho týždenníka)

Účel: Podpora literárneho časopisu

Právny základ: Zákon č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy v znení neskorších predpisov,

Zákon č. 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci v znení zákona č. 203/2004 – § 4 ods. 1, písm. d),

Výnos MK SR – 480/2004 – 1 o poskytovaní dotácií v pôsobnosti MK SR

Rozpočet: 2 500 000 SKK

Intenzita alebo výška pomoci: 38,8 %

Trvanie: 2005

Text rozhodnutia v platnom jazyku/platných jazykoch, zbavený dôverných údajov, je dostupný na internetovej stránke:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Dátum prijatia: 

Členský štát: Česká republika

Číslo pomoci: N 579/2005

Názov: Centra základního výzkumu (změna N 535/2004)

Účel: Výskum a vývoj (Všetky odvetvia)

Rozpočet: 94 000 000 EUR

Maximálna intenzita pomoci: 100 %

Trvanie: 

Text rozhodnutia v platnom jazyku/platných jazykoch, zbavený dôverných údajov, je dostupný na internetovej stránke:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Dátum prijatia: 

Členský štát: Česká republika

Číslo pomoci: N 581/2005

Názov: Výzkumná centra (změna CZ 123/2004)

Účel: Výskum a vývoj (Všetky odvetvia)

Rozpočet: 141 000 000 EUR

Maximálna intenzita pomoci: 100 %, 50 %, 25 %

Trvanie: 

Text rozhodnutia v platnom jazyku/platných jazykoch, zbavený dôverných údajov, je dostupný na internetovej stránke:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Dátum prijatia rozhodnutia: 

Členský štát: Dánsko

Číslo pomoci: N 652/2005

Názov: Predĺženie pomoci na prieskum pracovných podmienok

Účel: Posilniť prieskum pracovného prostredia v Dánsku prostredníctvom vypracovania výskumnej stratégie a poskytnutia pomoci na činnosti v oblasti výskumu a vývoja.

Právny základ: Finansloven, tekstanmærkning nr. 124 § 17 og Bekendtgørelse nr. 610 af 25. juni 2003

Rozpočet: Pre obdobie 2003 – 2008, celkom 207,8 mil. DKK (približne 27,7 mil. EUR)

Intenzita alebo výška pomoci: 100 %

Trvanie: 2 roky

Ďalšie informácie: Výročná správa

Text rozhodnutia v platnom jazyku/platných jazykoch, zbavený dôverných údajov, je dostupný na internetovej stránke:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

----

----

Povolenie štátnej pomoci v rámci ustanovení článkov 87 a 88 Zmluvy o ES

Prípady, ku ktorým nemá Komisia námietky

(2006/C 79/06)

(Text s významom pre EHP)

Dátum prijatia rozhodnutia: 

Členský štát: Holandsko

Číslo pomoci: N 75/2003

Názov: Propagačné opatrenia v prospech odvetvia lovu a spracovania slávok

Účel: Financovanie propagačných opatrení v prospech odvetvia lovu a spracovania slávok prostredníctvom osobitných daní

Právny základ: 

Rozpočet: 449 300 EUR na rok 2003

Trvanie: rok 2003 a nasledujúce roky

Intenzita a výška pomoci: V rámci obmedzení súm stanovených v Usmerneniach na posudzovanie štátnej pomoci rybnému hospodárstvu a akvakultúre (Ú. v. ES C 19, 20.1.2001, s. 7)

Ďalšie informácie: Výročná správa

Text rozhodnutia v platnom jazyku/platných jazykoch, zbavený dôverných údajov, je dostupný na internetovej stránke:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Dátum prijatia rozhodnutia: 

Členský štát: Holandsko

Číslo pomoci: N 160/2003

Názov: Propagačné opatrenia v prospech sektoru kreviet

Účel: Financovanie propagačných opatrení v prospech odvetvia kreviet prostredníctvom parafiškálnych daní

Právny základ: 

Rozpočet: 480 000 EUR na rok 2003

Intenzita a výška pomoci: V rámci obmedzení súm stanovených v Usmerneniach na posudzovanie štátnej pomoci v odvetví rybného hospodárstva a akvakultúry (Ú. v. ES C 19, 20.1.2001, s. 7)

Trvanie: Rok 2003 a nasledujúce roky

Text rozhodnutia v platnom jazyku/platných jazykoch, zbavený dôverných údajov, je dostupný na internetovej stránke:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Dátum prijatia rozhodnutia: 

Členský štát: Lotyšská republika

Číslo pomoci: N 177/2005

Názov: Pomoc sektoru rybného hospodárstva na nápravu škôd spôsobených búrkou

Účel: Účelom schémy je napraviť škody vzniknuté v sektore rybolovu a akvakultúry v dôsledku búrky, ktorá zasiahla Lotyšsko 8. a 9. januára 2005

Právny základ: Latvijas Ministru Kabineta 2005. gada 25. janvāra Noteikumi Nr. 70 par valsts atbalstu lauksaimniecībai 2005. gadā un par kārtību šāda atbalsta piešķiršanai

Rozpočet: Celkový rozpočet schémy je 20 000 LVL (28 500 EUR)

Intenzita a výška pomoci: Maximálna intenzita pomoci je vypočítaná do výšky 50 %.

Trvanie: Do 31. decembra 2005.

Ďalšie informácie: Správa

Text rozhodnutia v platnom jazyku/platných jazykoch, zbavený dôverných údajov, je dostupný na internetovej stránke:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Dátum prijatia rozhodnutia: 

Členský štát: Taliansko

Číslo pomoci: N 405/2002

Názov: Štrukturálne opatrenia v sektore akvakultúry (Molise)

Účel: Implementácia štrukturálnych opatrení v oblasti akvakultúry v rámci podpory Spoločenstva

Právny základ: Deliberazione della Giunta Regionale del Molise n. 46 del 14 gennaio 2002 avente ad oggetto «POR Molise 2000-2006 Misura 4.16 Aiuti agli investimenti nel settore della Pesca — Norme per la corresponsione di aiuti a privati nel settore dell'aquacoltura»

Rozpočet: 533 500 EUR

Intenzita a výška pomoci: V súlade so sadzbami stanovenými v nariadení Rady (ES) č. 2792/99

Trvanie: 2000 – 2006

Ďalšie informácie: Správa o realizácii

Text rozhodnutia v platnom jazyku/platných jazykoch, zbavený dôverných údajov, je dostupný na internetovej stránke:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Dátum prijatia rozhodnutia: 

Členský štát: Španielsko

Číslo pomoci: N 447/2002

Názov: Spracovanie a uvádzanie na trh – odvetvie rybného hospodárstva

Účel: Podporiť technické a hospodárske riadenie podnikov v odvetví rybného hospodárstva prostredníctvom poradenstva v tejto oblasti

Právny základ: Orden por la que se establecen las bases reguladoras de las subvenciones para planes de asistencia técnica y de gestión en los sectores de transformación y comercialización de los productos agrarios, silvícolas, de la pesca, la acuicultura y la alimentación, y se convocan para el ejercicio 2002 (Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación)

Rozpočet: 811 366 EUR na rok 2002. (Táto suma sa použije pre všetky odvetvia, na ktoré sa vzťahuje právny základ: poľnohospodárstvo, lesníctvo, rybné hospodárstvo a potravinárstvo)

Trvanie: Neurčené

Text rozhodnutia v platnom jazyku/platných jazykoch, zbavený dôverných údajov, je dostupný na internetovej stránke:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Dátum prijatia rozhodnutia: 

Členský štát: Španielsko

Pomoc č.: N 457/2002

Názov: Zastavenie rybolovu severnej šťuky morskej (Cantabria)

Účel: Poskytnutie kompenzácie prevádzkovateľom lodí a rybárom z dôvodu dočasného zastavenia činnosti kvôli implementácii naliehavého opatrenia dočasne pozastavujúceho rybolov zásob severnej šťuky morskej v tomto regióne

Právny základ: Orden de la Consejería de Ganadería, Agricultura y Pesca por la que se establece una parada biológica de la flota que dirige su actividad a la merluza en el área de NEAFC (North East Atlantic Fisheries Commission), y se regula la concesión de indemnizaciones a los pescadores y propietarios de buques afectados

Rozpočet: 425 000 EUR

Intenzita alebo výška pomoci: V súlade so sadzbami stanovenými v nariadení Rady (ES) č. 2792/99

Trvanie: 45 dní počas roku 2002

Ďalšie informácie: Správa o realizácii

Text rozhodnutia v platnom jazyku/platných jazykoch, zbavený dôverných údajov, je dostupný na internetovej stránke:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Dátum prijatia rozhodnutia: 

Členský štát: Nemecko

Číslo pomoci: N 459/2002

Názov: Obežník týkajúci sa výplaty pomoci na podporu investícií v odvetviach vnútrozemského rybného hospodárstva, akvakultúry a propagovania produktov rybného hospodárstva v Spolkovej republike Hessensko (spolufinancované FIFG)

Účel: Zvýšiť konkurencieschopnosti podnikov odvetvia akvakultúry a vnútrozemského rybného hospodárstva v Spolkovej republike Hessensko a prispieť k ekologickému riadeniu a zvýšiť kvalitu produktov v tejto oblasti

Právny základ: Landeshaushaltsordnung § 44

Rozpočet: Približne 100 000 EUR na rok

Trvanie: 2000 – 2008

Intenzita a výška pomoci: V rámci obmedzení súm stanovených nariadením (ES) č. 2792/1999

Ďalšie informácie: Výročná správa

Text rozhodnutia v platnom jazyku/platných jazykoch, zbavený dôverných údajov, je dostupný na internetovej stránke:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Dátum prijatia rozhodnutia: 

Členský štát: Portugalsko

Číslo pomoci: N 690/2002

Názov: Opatrenia implementované odborníkmi a inovačné opatrenia. Odvetvie rybného hospodárstva (Açores)

Účel: Implementácia štrukturálnych opatrení v oblastiach opatrení implementovaných odborníkmi a inovačných opatrení v odvetví rybného hospodárstva začlenených do rámca pomoci Spoločenstva uplatniteľnej pre tento región

Právny základ: Portarias da Secretaria Regional da Agricultura e Pescas da Região Autónoma dos Açores

Rozpočet: 137 000 EUR

Intenzita a výška pomoci: V súlade so sadzbami stanovenými v nariadení Rady (ES) č. 2792/99

Trvanie: 2000 – 2006

Ďalšie informácie: Výročná správa

Text rozhodnutia v platnom jazyku/platných jazykoch, zbavený dôverných údajov, je dostupný na internetovej stránke:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Dátum prijatia rozhodnutia: 

Členský štát: Španielsko

Číslo pomoci: NN 64/2000

Názov: Predĺženie pomoci na dočasné pozastavenie činnosti z dôvodu uplynutia platnosti dohody s Marokom

Účel: Vykompenzovať straty príjmov vlastníkov a zamestnancov rybárskych plavidiel loviacich v marockých vodách, ku ktorým došlo následkom dočasného pozastavenia rybolovu z dôvodu uplynutia platnosti dohody o rybolove s Marockým kráľovstvom

Právny základ: Orden de 3 de mayo de 2000, por la que se amplían las ayudas a los armadores de buques de pesca que faenan en el caladero de Marruecos por paralización de su actividad y Orden de 18 de mayo de 2000 por la que se prorroga la vigencia de la de 1 de diciembre de 1999, reguladora de la concesión de ayudas a los trabajadores y armadores de buques de pesca, de todas las modalidades, que faenaban al amparo del Acuerdo de Cooperación en Materia de Pesca Marítima, suscrito entre la Unión Europea y el Reino de Marruecos, afectados por la expiración del mismo desde el 1 de diciembre de 1999

Rozpočet: 4 950 miliónov pesiet na pomoc vlastníkom plavidiel (± 29 750 100 EUR),

5 190 295 812 pesiet na pomoc zamestnancom (± 31 194 306 EUR)

Intenzita a výška pomoci: Rozsah a výška finančnej spoluúčasti sú upresnené v usmerneniach na preskúmanie pomoci v sektore rybného hospodárstva a akvakultúry a v nariadení (ES) č. 2468/98, ktoré sa týka odškodnenia vlastníkov plavidiel a príspevkov na sociálne zabezpečenie zodpovedajúcich pomoci pre ich zamestnancov; a 151 000 pesiet (± 908 EUR) mesačne na pomoc zamestnancom

Trvanie: jún – december 2000

Ďalšie informácie: Správa o uplatňovaní

Text rozhodnutia v platnom jazyku/platných jazykoch, zbavený dôverných údajov, je dostupný na internetovej stránke:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

----

Európska centrálna banka

----

STANOVISKO EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY

z 24. marca 2006

k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zavádza štatistická klasifikácia ekonomických činností NACE Rev. 2 a ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (EHS) 3037/90 a niektoré nariadenia ES o osobitných oblastiach štatistiky

(CON/2006/18)

(2006/C 79/07)

Európska centrálna banka (ECB) prijala 6. marca 2006 žiadosť Rady Európskej únie o stanovisko k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zavádza štatistická klasifikácia ekonomických činností NACE Rev. 2 a ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (EHS) 3037/90 a niektoré nariadenia ES o osobitných oblastiach štatistiky (ďalej len „navrhované nariadenie“).

Právomoc ECB vydať stanovisko je založená na článku 105 ods. 4 prvej zarážke Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva, keďže navrhované nariadenie spadá do oblasti právomoci ECB. V súlade s prvou vetou článku 17.5 rokovacieho poriadku ECB prijala Rada guvernérov toto stanovisko.

1.   Všeobecné pripomienky

2.   Navrhované znenie

Zmeny a doplnenia navrhované ECB sú uvedené v prílohe k tomuto stanovisku.

Vo Frankfurte nad Mohanom 24. marca 2006

Prezident ECB

Jean-Claude TRICHET

----

PRÍLOHA

Navrhované znenie

----

(1)  Kurzívou sa označujú časti textu, ktoré ECB navrhuje vypustiť.

(2)  Tučným písmom sa označuje nový text, ktorý ECB navrhuje.

----

----

OZNAM

Dňa 4. apríla 2006 bude v Úradnom vestníku Európskej únie C 80 A uverejnený Spoločný katalóg odrôd poľnohospodárskych rastlinných druhov – prvý dodatok k 24. úplnému vydaniu.

Predplatitelia úradného vestníka môžu získať zadarmo rovnaký počet výtlačkov a jazykových mutácií tohto úradného vestníka ako predplatených. Musia však vrátiť správne vyplnenú priloženú objednávku s uvedením predplatiteľského evidenčného čísla (kód uvedený na ľavej strane štítka, začínajúci sa písmenom O/...). Tento úradný vestník bude zadarmo k dispozícii rok odo dňa jeho uverejnenia.

Ostatní záujemcovia si ho môžu objednať za poplatok v niektorom z našich predajných miest (pozri http://publications.eu.int/others/sales_agents_sk.html).

Tento úradný vestník – ako aj ostatné úradné vestníky (série L, C, CA, CE) – si možno pozrieť zadarmo na internetovej adrese: http://europa.eu.int/eur-lex/lex.

----