# Eiropas Savienības C 97/2006

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 97 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 49. sējums2006. gada 25. aprīlis |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 97

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

49. sējums2006. gada 25. aprīlis

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Informācija |
| | Komisija |
| 2006/C 097/1 | Euro maiņas kurss | 1 |
| 2006/C 097/2 | Valsts atbalsts — Spānija — Valsts Atbalsts C 1/2006 (ex NN 103/2005) — Chupa Chups — Aicinājums iesniegt apsvērumus saistībā ar EK Līguma 88. panta 2. punkta piemērošanu (
  1
  ) | 2 |
| | Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs |
| 2006/C 097/3 | Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāja atzinums sakarā ar ierosināto Padomes lēmumu par to, kā par iekšējo drošību atbildīgām dalībvalstu iestādēm un Eiropolam informācijas nolūkos piekļūt Vīzu informācijas sistēmai (Visa Information System — VIS), lai novērstu, atklātu un izmeklētu terora aktus un citus smagus noziedzīgus nodarījumus (COM (2005) 600 galīgais variants) | 6 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Informācija

Komisija

2006/C 097/1

Euro maiņas kurss

1

2006/C 097/2

Valsts atbalsts — Spānija — Valsts Atbalsts C 1/2006 (ex NN 103/2005) — Chupa Chups — Aicinājums iesniegt apsvērumus saistībā ar EK Līguma 88. panta 2. punkta piemērošanu (
  1
  )

1

2

Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs

2006/C 097/3

Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāja atzinums sakarā ar ierosināto Padomes lēmumu par to, kā par iekšējo drošību atbildīgām dalībvalstu iestādēm un Eiropolam informācijas nolūkos piekļūt Vīzu informācijas sistēmai (Visa Information System — VIS), lai novērstu, atklātu un izmeklētu terora aktus un citus smagus noziedzīgus nodarījumus (COM (2005) 600 galīgais variants)

Visa Information System

VIS

6

| | Labojumi |
| --- | --- |
| 2006/C 097/4 | Kļūdas labojums Komisijas paziņojumā saistībā ar Padomes 1990. gada 29. jūnija Direktīvas 90/396/EEK īstenošanu par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz iekārtām, kurās izmanto gāzveida kurināmo (OV C 49, 28.2.2006.) | 11 |

Labojumi

2006/C 097/4

Kļūdas labojums Komisijas paziņojumā saistībā ar Padomes 1990. gada 29. jūnija Direktīvas 90/396/EEK īstenošanu par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz iekārtām, kurās izmanto gāzveida kurināmo (OV C 49, 28.2.2006.)

(OV C 49, 28.2.2006.)

11

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Informācija

Komisija

| 25.4.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 97/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 97/1

---

Euro maiņas kurss (1)

2006. gada 24. aprīlis

(2006/C 97/01)

1 euro=

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,2365 |
| JPY | Japānas jēna | 142,17 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4608 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,69190 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,3420 |
| CHF | Šveices franks | 1,5712 |
| ISK | Islandes krona | 94,84 |
| NOK | Norvēģijas krona | 7,8310 |
| BGN | Bulgārijas Ieva | 1,9558 |
| CYP | Kipras mārciņa | 0,5761 |
| CZK | Čehijas krona | 28,385 |
| EEK | Igaunijas krona | 15,6466 |
| HUF | Ungārijas forints | 262,43 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,6960 |
| MTL | Maltas lira | 0,4293 |
| PLN | Polijas zlots | 3,8587 |
| RON | Rumānijas leja | 3,4651 |
| SIT | Slovēnijas tolērs | 239,61 |
| SKK | Slovākijas krona | 37,120 |
| TRY | Turcijas lira | 1,6385 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,6562 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,4064 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 9,5872 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,9478 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,9612 |
| KRW | Dienvidkorejas vons | 1 161,94 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 7,4419 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 9,9149 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,2995 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 10 926,95 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,511 |
| PHP | Filipīnu peso | 63,803 |
| RUB | Krievijas rublis | 33,9400 |
| THB | Taizemes bats | 46,437 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,2365

JPY

Japānas jēna

142,17

DKK

Dānijas krona

7,4608

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,69190

SEK

Zviedrijas krona

9,3420

CHF

Šveices franks

1,5712

ISK

Islandes krona

94,84

NOK

Norvēģijas krona

7,8310

BGN

Bulgārijas Ieva

1,9558

CYP

Kipras mārciņa

0,5761

CZK

Čehijas krona

28,385

EEK

Igaunijas krona

15,6466

HUF

Ungārijas forints

262,43

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,6960

MTL

Maltas lira

0,4293

PLN

Polijas zlots

3,8587

RON

Rumānijas leja

3,4651

SIT

Slovēnijas tolērs

239,61

SKK

Slovākijas krona

37,120

TRY

Turcijas lira

1,6385

AUD

Austrālijas dolārs

1,6562

CAD

Kanādas dolārs

1,4064

HKD

Hongkongas dolārs

9,5872

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,9478

SGD

Singapūras dolārs

1,9612

KRW

Dienvidkorejas vons

1 161,94

ZAR

Dienvidāfrikas rands

7,4419

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

9,9149

HRK

Horvātijas kuna

7,2995

IDR

Indonēzijas rūpija

10 926,95

MYR

Malaizijas ringits

4,511

PHP

Filipīnu peso

63,803

RUB

Krievijas rublis

33,9400

THB

Taizemes bats

46,437

---

(1)

Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 25.4.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 97/2 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 97/2

---

VALSTS ATBALSTS — SPĀNIJA

Valsts Atbalsts C 1/2006 (ex NN 103/2005) — Chupa Chups

Aicinājums iesniegt apsvērumus saistībā ar EK Līguma 88. panta 2. punkta piemērošanu

(2006/C 97/02)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

Ar 2006. gada 25. janvāra vēstuli, kas autentiskā valodā ir ietverta šim kopsavilkumam pievienotajās lappusēs, Komisija darīja zināmu Spānijai savu lēmumu uzsākt EK Līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru attiecībā uz iepriekš minēto atbalstu.

Mēneša laikā pēc šā kopsavilkuma un tam pievienotās vēstules publicēšanas ieinteresētās personas var iesniegt savus apsvērumus par atbalstu, attiecībā uz kuru Komisija uzsāk procedūru, nosūtot tos uz šādu adresi:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State Aid Greffe |
| Rue de la Loi/Wetstraat, 200 |
| B-1049 Brussels |
| Fakss Nr.: (32-2) 296 12 42 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State Aid Greffe

Rue de la Loi/Wetstraat, 200

B-1049 Brussels

Fakss Nr.: (32-2) 296 12 42

Šīs atsauksmes tiks darītas zināmas Spānijai. Ieinteresētā puse, kas iesniedz piezīmes, var rakstveidā pieprasīt savas identitātes neizpaušanu, norādot pieprasījuma iemeslus.

KOPSAVILKUMS

Procedūra

Komisija 2005. gada 22. aprīlī datētā vēstulē saņēma no konkurenta sūdzību par iespējamu atbalsta pasākumu par labu Chupa Chups S.A. Komisija pieprasīja informāciju 2005. gada 10. jūnijā un 2005. gada 7. septembrī datētās vēstulēs, uz ko Spānija atbildēja 2005. gada 11. augustā, 2005. gada 26. oktobrī, 2005. gada 18. novembrī un 2005. gada 12. decembrī datētās vēstulēs.

Apraksts

Atbalsta saņēmējs būtu Chupa Chups S.A., kas ir 1940. gadā Spānijā dibinātas vienas ģimenes īpašumā esošas rūpniecības grupas kontrolakciju sabiedrība. Savā pamatdarbībā Chupa Chups ražo saldumus un it sevišķi karameles uz kociņa (70 % noieta), būdams to lielākais piegādātājs pasaulē (saražojot 17 000 tonnas gadā jeb 12 miljonu gabalu dienā, kuri tiek pārdoti 150 valstīs). Šobrīd grupai ir 4 ražošanas centri, kas izvietoti Krievijā, Meksikā, Sant Esteve de Sesrovires (Barselona) un Villamajorā (Astūrija).

Uzņēmuma pārstrukturēšanā, kas notiek kopš 2002. gada, Instituto Catalán de Finanzas (ICF, finansēšanas aģentūra Katalonijas reģionālajā pašvaldībā) 2003. gada 5. septembrī piešķīra kredītu 35 miljonu EUR apmērā. Savukārt informācijā, ko sniedza Spānijas iestādes, atklājās vēl arī citi pasākumi par labu šim uzņēmumam, proti:

1) valsts subsīdijas, kas 2004. gada beigās sasniedza 12,57 miljonus EUR; 2) Astūrijas reģionālās pašvaldības garantija, kas aptver kredītu 4,4 miljonu EUR apmērā; 3) nodokļu atlikšana 12,96 miljoni EUR, ko atļāva 2004. gadā; 4) bezprocentu kredīts 2,8 miljonu EUR apmērā, ko piešķīra Spānijas Zinātnes un tehnoloģiju ministrija; 5) vēl citas sīkāk neprecizētas subsīdijas (subvenciones de explotación) 1,58 miljonu EUR apmērā.

Novērtējums

Šajā posmā Komisija uzskata, ka apstrīdētais pasākums veido valsts atbalstu. Jo īpaši minētais ICF kredīts un nodokļu atlikšana varētu neatbilst privāta aizdevēja rīcībai parastos tirgus apstākļos. Lai gan uzņēmums varētu būt tiesīgs pretendēt uz palīdzību saskaņā ar Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai, šajā posmā Komisija nevar novērtēt atbilstību minētajām pamatnostādnēm, jo nav pārstrukturēšanas plāna.

Secinājums

Ievērojot minētās šaubas, Komisija ir nolēmusi uzsākt EK Līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru.

VĒSTULES TEKSTS

“Por la presente, la Comisión tiene el honor de comunicar a España que, tras haber examinado la información facilitada por sus autoridades sobre la medida arriba indicada, ha decidido incoar el procedimiento previsto en el artículo 88, apartado 2, del Tratado CE.

PROCEDIMIENTO

| 1. | Por carta registrada el 22 de abril de 2005, la Comisión recibió una denuncia de un competidor sobre una supuesta medida de ayuda a favor de Chupa Chups S.A. La Comisión solicitó información por cartas de 10 de junio de 2005 y de 7 de septiembre de 2005, a las que España respondió por cartas registradas el 11 de agosto de 2005, el 26 de octubre de 2005, el 18 de noviembre de 2005 y el 12 de diciembre de 2005. |
| --- | --- |

1.

Por carta registrada el 22 de abril de 2005, la Comisión recibió una denuncia de un competidor sobre una supuesta medida de ayuda a favor de Chupa Chups S.A. La Comisión solicitó información por cartas de 10 de junio de 2005 y de 7 de septiembre de 2005, a las que España respondió por cartas registradas el 11 de agosto de 2005, el 26 de octubre de 2005, el 18 de noviembre de 2005 y el 12 de diciembre de 2005.

DESCRIPCIÓN DEL BENEFICIARIO Y DE LAS MEDIDAS DE AYUDA

| 2. | Chupa Chups S.A. es una sociedad holding de un grupo industrial familiar establecido en España en 1940, que goza de importante presencia internacional. Su principal actividad consiste en la fabricación y comercialización de golosinas, especialmente de chupa-chups (70 % de las ventas), de los que Chupa Chups es el mayor proveedor mundial (producción anual de 17 000 toneladas, o 12 millones de unidades/día, comercializados en 150 países). Actualmente, el grupo cuenta con cuatro centros de producción situados en Rusia, México, Sant Esteve de Sesrovires (Barcelona) y Villamayor (Asturias). |
| --- | --- |

2.

Chupa Chups S.A. es una sociedad holding de un grupo industrial familiar establecido en España en 1940, que goza de importante presencia internacional. Su principal actividad consiste en la fabricación y comercialización de golosinas, especialmente de chupa-chups (70 % de las ventas), de los que Chupa Chups es el mayor proveedor mundial (producción anual de 17 000 toneladas, o 12 millones de unidades/día, comercializados en 150 países). Actualmente, el grupo cuenta con cuatro centros de producción situados en Rusia, México, Sant Esteve de Sesrovires (Barcelona) y Villamayor (Asturias).

| 3. | En los últimos años, el grupo ha atravesado por graves problemas económicos, con unas pérdidas consolidadas de 22,5 millones de euros en 2002, 4,72 millones de euros en 2003 y 5,95 millones de euros en 2004, así como un volumen de negocios decreciente (1). Dada la situación, la dirección lanzó un plan de reestructuración en 2002, que condujo al cierre de las plantas de fabricación de Brasil, Francia y China y a la venta de algunas marcas secundarias. Además, se llevó a cabo una reestructuración financiera a fondo:






  (1) | En julio de 2002 se acordó con un grupo de bancos privados un préstamo sindicado por un importe máximo de 75 millones de euros. El contrato estipulaba una serie de obligaciones para la empresa y el cumplimiento de algunos ratios financieros. La operación estaba garantizada por varias empresas pertenecientes al grupo. A finales de 2004, los reembolsos pendientes de este préstamo eran de 14 millones de euros con vencimiento en 2005, 8,56 millones de euros en 2006, y 25,25 millones de euros en 2007. En 2005, la empresa recibió una propuesta de los bancos agentes en el crédito sindicado para renovar la financiación. |
| --- | --- | --- |

3.

En los últimos años, el grupo ha atravesado por graves problemas económicos, con unas pérdidas consolidadas de 22,5 millones de euros en 2002, 4,72 millones de euros en 2003 y 5,95 millones de euros en 2004, así como un volumen de negocios decreciente (1). Dada la situación, la dirección lanzó un plan de reestructuración en 2002, que condujo al cierre de las plantas de fabricación de Brasil, Francia y China y a la venta de algunas marcas secundarias. Además, se llevó a cabo una reestructuración financiera a fondo:

(1)

En julio de 2002 se acordó con un grupo de bancos privados un préstamo sindicado por un importe máximo de 75 millones de euros. El contrato estipulaba una serie de obligaciones para la empresa y el cumplimiento de algunos ratios financieros. La operación estaba garantizada por varias empresas pertenecientes al grupo. A finales de 2004, los reembolsos pendientes de este préstamo eran de 14 millones de euros con vencimiento en 2005, 8,56 millones de euros en 2006, y 25,25 millones de euros en 2007. En 2005, la empresa recibió una propuesta de los bancos agentes en el crédito sindicado para renovar la financiación.

| (2) | En marzo de 2003, los propietarios aportaron fondos extra por valor de 8 millones de euros. |
| --- | --- |

(2)

En marzo de 2003, los propietarios aportaron fondos extra por valor de 8 millones de euros.

| (3) | Una remodelación de la estructura empresarial hizo surgir, y contabilizar como nuevos fondos, otros 6,9 millones de euros (2). |
| --- | --- |

(3)

Una remodelación de la estructura empresarial hizo surgir, y contabilizar como nuevos fondos, otros 6,9 millones de euros (2).

| 4. | En el contexto de esta reestructuración financiera, el 5 de septiembre de 2003 el Instituto Catalán de Finanzas [“ICF”, entidad crediticia del Gobierno regional catalán (3)] concedió a la empresa un crédito de 35 millones de euros. De esta cantidad, 20 millones de euros estaban destinados contractualmente a la cancelación parcial del mencionado crédito sindicado. Los restantes 15 millones de euros pretendían cubrir otras necesidades de tesorería de la empresa. El crédito se concedió con un periodo de amortización de 12 años, incluidos 2 años de periodo de carencia. El tipo de interés se indexó a 6 meses Euribor, más un margen de 1,125 %. El principal aval del crédito consistía en una propiedad inmobiliaria (4), tasada por un perito independiente en 71 millones de euros. Este crédito es el motivo de la denuncia por supuesta ayuda estatal presentada a la Comisión. |
| --- | --- |

4.

En el contexto de esta reestructuración financiera, el 5 de septiembre de 2003 el Instituto Catalán de Finanzas [“ICF”, entidad crediticia del Gobierno regional catalán (3)] concedió a la empresa un crédito de 35 millones de euros. De esta cantidad, 20 millones de euros estaban destinados contractualmente a la cancelación parcial del mencionado crédito sindicado. Los restantes 15 millones de euros pretendían cubrir otras necesidades de tesorería de la empresa. El crédito se concedió con un periodo de amortización de 12 años, incluidos 2 años de periodo de carencia. El tipo de interés se indexó a 6 meses Euribor, más un margen de 1,125 %. El principal aval del crédito consistía en una propiedad inmobiliaria (4), tasada por un perito independiente en 71 millones de euros. Este crédito es el motivo de la denuncia por supuesta ayuda estatal presentada a la Comisión.

| 5. | En respuesta a las preguntas de la Comisión a raíz de la denuncia, las autoridades españolas ofrecieron información que ha revelado medidas adicionales a favor de Chupa Chups. En concreto:






  (1) | La contabilidad anual del año 2004 pone de manifiesto subvenciones públicas por valor de 12,57 millones de euros a finales de ese ejercicio. Esta cifra incluye, en particular: 1,58 millones de euros del Ministerio español de Agricultura y Pesca como ayuda a la inversión en las instalaciones de Barcelona; 4,44 millones de euros de “otros organismos públicos” de ayuda para la construcción de la planta de Asturias; 5,19 millones de euros de “diversos organismos públicos” para la ampliación de esa misma planta de Asturias durante el periodo 1999-2003. Las autoridades españolas no han facilitado información en respuesta a las peticiones de la Comisión en cuanto a la naturaleza y justificación de estas medidas. |
| --- | --- | --- |

5.

En respuesta a las preguntas de la Comisión a raíz de la denuncia, las autoridades españolas ofrecieron información que ha revelado medidas adicionales a favor de Chupa Chups. En concreto:

(1)

La contabilidad anual del año 2004 pone de manifiesto subvenciones públicas por valor de 12,57 millones de euros a finales de ese ejercicio. Esta cifra incluye, en particular: 1,58 millones de euros del Ministerio español de Agricultura y Pesca como ayuda a la inversión en las instalaciones de Barcelona; 4,44 millones de euros de “otros organismos públicos” de ayuda para la construcción de la planta de Asturias; 5,19 millones de euros de “diversos organismos públicos” para la ampliación de esa misma planta de Asturias durante el periodo 1999-2003. Las autoridades españolas no han facilitado información en respuesta a las peticiones de la Comisión en cuanto a la naturaleza y justificación de estas medidas.

| (2) | De los 12,57 millones de euros de subvenciones públicas mencionados, unos 5 millones de euros todavía quedaban por cobrarse a finales de 2004. El 17 de septiembre de 2004, la Dirección de la empresa aprobó el compromiso de esta cantidad restante (es decir, el crédito frente a las autoridades públicas) en el contexto de un crédito firmado con un banco privado por un máximo de 4,4 millones de euros (5). El crédito fue avalado por el Gobierno regional de Asturias. Las autoridades españolas no han respondido a las preguntas de la Comisión sobre las circunstancias de este aval. |
| --- | --- |

(2)

De los 12,57 millones de euros de subvenciones públicas mencionados, unos 5 millones de euros todavía quedaban por cobrarse a finales de 2004. El 17 de septiembre de 2004, la Dirección de la empresa aprobó el compromiso de esta cantidad restante (es decir, el crédito frente a las autoridades públicas) en el contexto de un crédito firmado con un banco privado por un máximo de 4,4 millones de euros (5). El crédito fue avalado por el Gobierno regional de Asturias. Las autoridades españolas no han respondido a las preguntas de la Comisión sobre las circunstancias de este aval.

| (3) | En febrero de 2004, la Agencia Tributaria española autorizó a Chupa Chups a fraccionar el pago de su deuda en concepto de IVA y de impuesto de sociedades en plazos trimestrales que expirarán el 20 de febrero de 2008. Como garantía de este aplazamiento, se constituyó una nueva hipoteca sobre la Casa Batlló. Del total de la deuda aplazada (12,96 millones de euros), 4,56 millones de euros seguían pendientes a 31 de diciembre de 2004. Los intereses aplicados corresponden al tipo de interés oficial por intereses de demora, establecido anualmente en la Ley de Presupuestos nacional (6). |
| --- | --- |

(3)

En febrero de 2004, la Agencia Tributaria española autorizó a Chupa Chups a fraccionar el pago de su deuda en concepto de IVA y de impuesto de sociedades en plazos trimestrales que expirarán el 20 de febrero de 2008. Como garantía de este aplazamiento, se constituyó una nueva hipoteca sobre la Casa Batlló. Del total de la deuda aplazada (12,96 millones de euros), 4,56 millones de euros seguían pendientes a 31 de diciembre de 2004. Los intereses aplicados corresponden al tipo de interés oficial por intereses de demora, establecido anualmente en la Ley de Presupuestos nacional (6).

| (4) | La contabilidad anual de 2004 de la empresa refleja un crédito sin intereses de 2,8 millones de euros que, al parecer, le concedió el Ministerio español de Ciencia y Tecnología el 30 de marzo de 2004 (7). No obstante, las autoridades españolas han declarado desconocer la existencia de dicho crédito (8). |
| --- | --- |

(4)

La contabilidad anual de 2004 de la empresa refleja un crédito sin intereses de 2,8 millones de euros que, al parecer, le concedió el Ministerio español de Ciencia y Tecnología el 30 de marzo de 2004 (7). No obstante, las autoridades españolas han declarado desconocer la existencia de dicho crédito (8).

| (5) | En 2004 Chupa Chups recibió subvenciones adicionales no especificadas (“subvenciones de explotación” (9)) por valor de 1,58 millones de euros. Las autoridades españolas no han respondido a la solicitud de información de la Comisión sobre la naturaleza y la justificación de dichas subvenciones. |
| --- | --- |

(5)

En 2004 Chupa Chups recibió subvenciones adicionales no especificadas (“subvenciones de explotación” (9)) por valor de 1,58 millones de euros. Las autoridades españolas no han respondido a la solicitud de información de la Comisión sobre la naturaleza y la justificación de dichas subvenciones.

EVALUACIÓN DE LA AYUDA

1.   Existencia de ayuda estatal

| 6. | El artículo 87, apartado 1, del Tratado CE declara que serán incompatibles con el mercado común, en la medida en que afecten a los intercambios comerciales entre Estados miembros, las ayudas otorgadas por los Estados o mediante fondos estatales, bajo cualquier forma, que falseen o amenacen falsear la competencia, favoreciendo a determinadas empresas o producciones. |
| --- | --- |

6.

El artículo 87, apartado 1, del Tratado CE declara que serán incompatibles con el mercado común, en la medida en que afecten a los intercambios comerciales entre Estados miembros, las ayudas otorgadas por los Estados o mediante fondos estatales, bajo cualquier forma, que falseen o amenacen falsear la competencia, favoreciendo a determinadas empresas o producciones.

| 7. | Todas las medidas enumeradas en los apartados 4 y 5 implican la asignación de fondos estatales. Puesto que la ayuda está destinada a una empresa individual, se cumple el criterio de selectividad. Además, puesto que Chupa Chups está presente en el mercado de las golosinas, sector en el que existe comercio entre Estados miembros, y es una empresa con actividad internacional, también se cumple el criterio de que afecta al comercio dentro de la Comunidad. |
| --- | --- |

7.

Todas las medidas enumeradas en los apartados 4 y 5 implican la asignación de fondos estatales. Puesto que la ayuda está destinada a una empresa individual, se cumple el criterio de selectividad. Además, puesto que Chupa Chups está presente en el mercado de las golosinas, sector en el que existe comercio entre Estados miembros, y es una empresa con actividad internacional, también se cumple el criterio de que afecta al comercio dentro de la Comunidad.

Crédito con el ICF

| 8. | Por lo que se refiere al crédito del ICF, sigue por determinarse si distorsiona la competencia ya que confiere a Chupa Chups una ayuda que no habría conseguido en el mercado privado. En otras palabras, la Comisión tiene que determinar si este organismo público actuó igual que habría hecho un hipotético inversor en economía de mercado en circunstancias similares. |
| --- | --- |

8.

Por lo que se refiere al crédito del ICF, sigue por determinarse si distorsiona la competencia ya que confiere a Chupa Chups una ayuda que no habría conseguido en el mercado privado. En otras palabras, la Comisión tiene que determinar si este organismo público actuó igual que habría hecho un hipotético inversor en economía de mercado en circunstancias similares.

| 9. | Las autoridades españolas consideran que el crédito del ICF debe considerarse teniendo presente la reestructuración en curso del grupo. Sostienen que su objetivo era ampliar los plazos de los pagos de la empresa y que la calidad del riesgo del crédito no había cambiado desde el préstamo de la banca privada. Además, señalan que el grupo tiene actualmente deudas con entidades privadas por valor de unos 30 millones de euros. Por tanto, concluyen que las relaciones de Chupa Chups con los mercados de capital son normales. |
| --- | --- |

9.

Las autoridades españolas consideran que el crédito del ICF debe considerarse teniendo presente la reestructuración en curso del grupo. Sostienen que su objetivo era ampliar los plazos de los pagos de la empresa y que la calidad del riesgo del crédito no había cambiado desde el préstamo de la banca privada. Además, señalan que el grupo tiene actualmente deudas con entidades privadas por valor de unos 30 millones de euros. Por tanto, concluyen que las relaciones de Chupa Chups con los mercados de capital son normales.

| 10. | Sin embargo, algunos factores parecen indicar que la empresa sí obtuvo ventajas con la financiación recibida del ICF:






  — | El crédito no imponía ninguna condición restrictiva (por ejemplo, en ratios financieros) vinculada al crédito sindicado contraído con la banca privada un año antes, a pesar de que desde entonces había transcurrido otro año más de pérdidas; |
| --- | --- | --- |

10.

Sin embargo, algunos factores parecen indicar que la empresa sí obtuvo ventajas con la financiación recibida del ICF:

—

El crédito no imponía ninguna condición restrictiva (por ejemplo, en ratios financieros) vinculada al crédito sindicado contraído con la banca privada un año antes, a pesar de que desde entonces había transcurrido otro año más de pérdidas;

| — | Es evidente que las condiciones acordadas con el ICF eran mejores para la empresa que las del crédito sindicado, ya que aquél se asignó inmediatamente a la cancelación parcial de éste. |
| --- | --- |

—

Es evidente que las condiciones acordadas con el ICF eran mejores para la empresa que las del crédito sindicado, ya que aquél se asignó inmediatamente a la cancelación parcial de éste.

| 11. | La existencia de ayuda estatal según el principio del inversor en la economía de mercado debe evaluarse a la vista del riesgo y de las perspectivas de beneficio para el acreedor:






  — | Por lo que se refiere al riesgo asumido por el ICF, las autoridades españolas han declarado que el principal aval del crédito es una hipoteca de primer grado sobre una propiedad inmobiliaria valorada en unos 70 millones de euros. No obstante, a pesar de las solicitudes de la Comisión, las autoridades españolas no han determinado: i) por qué, si la empresa era capaz de proponer este aval, ningún banco privado al parecer se mostró dispuesto a aportar financiación en condiciones comparables a las del ICF; ii) cuáles eran las condiciones (garantías, tipo de interés y otras) vinculadas al crédito sindicado de 30 de julio de 2002; iii) cuáles eran las condiciones de la propuesta de refinanciación recibida en 2005 de los bancos participantes en el crédito sindicado (y el resultado de esas negociaciones); |
| --- | --- | --- |

11.

La existencia de ayuda estatal según el principio del inversor en la economía de mercado debe evaluarse a la vista del riesgo y de las perspectivas de beneficio para el acreedor:

—

Por lo que se refiere al riesgo asumido por el ICF, las autoridades españolas han declarado que el principal aval del crédito es una hipoteca de primer grado sobre una propiedad inmobiliaria valorada en unos 70 millones de euros. No obstante, a pesar de las solicitudes de la Comisión, las autoridades españolas no han determinado: i) por qué, si la empresa era capaz de proponer este aval, ningún banco privado al parecer se mostró dispuesto a aportar financiación en condiciones comparables a las del ICF; ii) cuáles eran las condiciones (garantías, tipo de interés y otras) vinculadas al crédito sindicado de 30 de julio de 2002; iii) cuáles eran las condiciones de la propuesta de refinanciación recibida en 2005 de los bancos participantes en el crédito sindicado (y el resultado de esas negociaciones);

| — | Por lo que se refiere al tipo de interés del crédito: parece corresponder al tipo de mercado aplicable a empresas saneadas; en concreto, no hay prima de riesgo habida cuenta de los problemas del deudor. |
| --- | --- |

—

Por lo que se refiere al tipo de interés del crédito: parece corresponder al tipo de mercado aplicable a empresas saneadas; en concreto, no hay prima de riesgo habida cuenta de los problemas del deudor.

| 12. | Visto lo anterior, la Comisión duda de que el crédito concedido por el ICF cumpla el criterio del inversor en una economía de mercado. En consecuencia, en esta fase la Comisión no puede excluir que la medida constituya ayuda estatal con arreglo al artículo 87, apartado 1, del Tratado CE. |
| --- | --- |

12.

Visto lo anterior, la Comisión duda de que el crédito concedido por el ICF cumpla el criterio del inversor en una economía de mercado. En consecuencia, en esta fase la Comisión no puede excluir que la medida constituya ayuda estatal con arreglo al artículo 87, apartado 1, del Tratado CE.

Moratoria fiscal

| 13. | Consideraciones similares sobre la aplicación del criterio del inversor en una economía de mercado se aplican a la moratoria fiscal mencionada en el apartado 5.3. A este respecto, los actos de la autoridad pública deben compararse al comportamiento de un hipotético acreedor en una economía de mercado cuyo único objetivo sea obtener la devolución de las cantidades que se le adeudan en las condiciones más ventajosas posibles en cuanto al grado de satisfacción y al plazo. |
| --- | --- |

13.

Consideraciones similares sobre la aplicación del criterio del inversor en una economía de mercado se aplican a la moratoria fiscal mencionada en el apartado 5.3. A este respecto, los actos de la autoridad pública deben compararse al comportamiento de un hipotético acreedor en una economía de mercado cuyo único objetivo sea obtener la devolución de las cantidades que se le adeudan en las condiciones más ventajosas posibles en cuanto al grado de satisfacción y al plazo.

| 14. | No obstante, las autoridades españolas no han facilitado información que muestre que la moratoria fiscal se debió al deseo de proteger los intereses financieros de la agencia tributaria, o que esto mejoró la posición de la misma respecto a lo que podría haber obtenido mediante otros procedimientos administrativos o civiles en virtud de la legislación nacional, tales como la ejecución tributaria. |
| --- | --- |

14.

No obstante, las autoridades españolas no han facilitado información que muestre que la moratoria fiscal se debió al deseo de proteger los intereses financieros de la agencia tributaria, o que esto mejoró la posición de la misma respecto a lo que podría haber obtenido mediante otros procedimientos administrativos o civiles en virtud de la legislación nacional, tales como la ejecución tributaria.

| 15. | Por consiguiente, en esta fase la Comisión duda de que la agencia tributaria española actuara como un acreedor diligente en una economía de mercado. Y si no lo hizo, la moratoria fiscal constituiría una ventaja que Chupa Chups no podría haber conseguido en el mercado, causando así una distorsión de la competencia. Por consiguiente, la medida constituye ayuda estatal con arreglo al artículo 87, apartado 1, del Tratado CE. |
| --- | --- |

15.

Por consiguiente, en esta fase la Comisión duda de que la agencia tributaria española actuara como un acreedor diligente en una economía de mercado. Y si no lo hizo, la moratoria fiscal constituiría una ventaja que Chupa Chups no podría haber conseguido en el mercado, causando así una distorsión de la competencia. Por consiguiente, la medida constituye ayuda estatal con arreglo al artículo 87, apartado 1, del Tratado CE.

Subvenciones públicas, avales públicos y crédito subvencionado

| 16. | Las intervenciones citadas en el apartado 5, puntos (1), (2), (4) y (5) son, por su propia naturaleza, susceptibles de falsear la competencia dentro de la Comunidad, al dar a Chupa Chups una ventaja sobre sus competidores que no reciben la ayuda. Las autoridades españolas no han aportado elementos que contradigan esta conclusión. La Comisión, por tanto, considera que estas medidas son ayudas estatales con arreglo al artículo 87, apartado 1, del Tratado CE. |
| --- | --- |

16.

Las intervenciones citadas en el apartado 5, puntos (1), (2), (4) y (5) son, por su propia naturaleza, susceptibles de falsear la competencia dentro de la Comunidad, al dar a Chupa Chups una ventaja sobre sus competidores que no reciben la ayuda. Las autoridades españolas no han aportado elementos que contradigan esta conclusión. La Comisión, por tanto, considera que estas medidas son ayudas estatales con arreglo al artículo 87, apartado 1, del Tratado CE.

2.   Excepciones al amparo del artículo 87, apartados 2 y 3, del Tratado CE

| 17. | El objetivo primero de las medidas es ayudar a una empresa en crisis. En tales casos, sólo puede aplicarse la excepción del artículo 87, apartado 3, letra c) del Tratado CE, que permite autorizar ayudas estatales concedidas para facilitar el desarrollo de determinadas actividades siempre que no alteren las condiciones de los intercambios en forma contraria al interés común, si se cumplen las condiciones pertinentes. |
| --- | --- |

17.

El objetivo primero de las medidas es ayudar a una empresa en crisis. En tales casos, sólo puede aplicarse la excepción del artículo 87, apartado 3, letra c) del Tratado CE, que permite autorizar ayudas estatales concedidas para facilitar el desarrollo de determinadas actividades siempre que no alteren las condiciones de los intercambios en forma contraria al interés común, si se cumplen las condiciones pertinentes.

| 18. | Las ayudas de salvamento y de reestructuración para empresas en crisis actualmente están reguladas por las Directrices comunitarias sobre ayudas estatales de salvamento y de reestructuración de empresas en crisis (10) (en lo sucesivo, “las Directrices”). |
| --- | --- |

18.

Las ayudas de salvamento y de reestructuración para empresas en crisis actualmente están reguladas por las Directrices comunitarias sobre ayudas estatales de salvamento y de reestructuración de empresas en crisis (10) (en lo sucesivo, “las Directrices”).

| 19. | Dados sus resultados en los últimos 4 años y la evolución de sus ratios financieros, Chupa Chups parece una empresa en crisis con arreglo a la sección 2.1 de las Directrices. En concreto, la contabilidad anual de 2004 muestra pérdidas acumuladas de años anteriores por valor de 38,42 millones de euros que corresponden al 360 % del capital suscrito a finales de ese año (10,66 millones de euros). Los resultados negativos obtenidos en 2004 representan un 55,8 % adicional de ese capital. |
| --- | --- |

19.

Dados sus resultados en los últimos 4 años y la evolución de sus ratios financieros, Chupa Chups parece una empresa en crisis con arreglo a la sección 2.1 de las Directrices. En concreto, la contabilidad anual de 2004 muestra pérdidas acumuladas de años anteriores por valor de 38,42 millones de euros que corresponden al 360 % del capital suscrito a finales de ese año (10,66 millones de euros). Los resultados negativos obtenidos en 2004 representan un 55,8 % adicional de ese capital.

| 20. | En esas circunstancias, Chupa Chups en principio podría haberse acogido a una ayuda de reestructuración. Sin embargo, en esta fase la Comisión considera que no se respetan los criterios de compatibilidad de la ayuda establecidos en las Directrices. En concreto:






  (1) | Las autoridades españolas no han presentado ningún plan de reestructuración, cuya aplicación sería una condición para la concesión de la ayuda. Por tanto, no existe relación entre la ayuda concedida por las distintas entidades públicas y las medidas de reestructuración emprendidas por el beneficiario desde 2002; |
| --- | --- | --- |

20.

En esas circunstancias, Chupa Chups en principio podría haberse acogido a una ayuda de reestructuración. Sin embargo, en esta fase la Comisión considera que no se respetan los criterios de compatibilidad de la ayuda establecidos en las Directrices. En concreto:

(1)

Las autoridades españolas no han presentado ningún plan de reestructuración, cuya aplicación sería una condición para la concesión de la ayuda. Por tanto, no existe relación entre la ayuda concedida por las distintas entidades públicas y las medidas de reestructuración emprendidas por el beneficiario desde 2002;

| (2) | Al no existir una notificación y un plan de reestructuración, la Comisión no ha podido evaluar si la ayuda restablecerá la viabilidad a largo plazo, si se ha limitado al mínimo ni si se han evitado falseamientos indebidos a la competencia (especialmente dada la significativa presencia en el mercado del beneficiario). |
| --- | --- |

(2)

Al no existir una notificación y un plan de reestructuración, la Comisión no ha podido evaluar si la ayuda restablecerá la viabilidad a largo plazo, si se ha limitado al mínimo ni si se han evitado falseamientos indebidos a la competencia (especialmente dada la significativa presencia en el mercado del beneficiario).

| 21. | Habida cuenta de lo anterior, y con la información de que se dispone en esta fase, la Comisión duda de que las medidas controvertidas sean compatibles con el mercado común como ayuda de reestructuración. Además, no parece ser de aplicación ninguna otra excepción establecida en el Tratado CE. |
| --- | --- |

21.

Habida cuenta de lo anterior, y con la información de que se dispone en esta fase, la Comisión duda de que las medidas controvertidas sean compatibles con el mercado común como ayuda de reestructuración. Además, no parece ser de aplicación ninguna otra excepción establecida en el Tratado CE.

DECISIÓN

| 22. | Habida cuenta de las consideraciones anteriores, la Comisión ha decidido incoar el procedimiento establecido en el artículo 88, apartado 2, del Tratado CE e insta a España, de conformidad con el artículo 10, apartado 3, del Reglamentono 659/1999 del Consejo a aportar, en el plazo de un mes desde el recibo de la presente, toda la documentación, información y datos necesarios para evaluar si las medidas pertinentes no constituyen ayuda estatal, así como toda la documentación, información y datos necesarios para evaluar la compatibilidad de la ayuda. La Comisión solicita a España que remita sin demora una copia de la presente carta al beneficiario potencial de la ayuda. |
| --- | --- |

22.

Habida cuenta de las consideraciones anteriores, la Comisión ha decidido incoar el procedimiento establecido en el artículo 88, apartado 2, del Tratado CE e insta a España, de conformidad con el artículo 10, apartado 3, del Reglamentono 659/1999 del Consejo a aportar, en el plazo de un mes desde el recibo de la presente, toda la documentación, información y datos necesarios para evaluar si las medidas pertinentes no constituyen ayuda estatal, así como toda la documentación, información y datos necesarios para evaluar la compatibilidad de la ayuda. La Comisión solicita a España que remita sin demora una copia de la presente carta al beneficiario potencial de la ayuda.

| 23. | La Comisión desea recordar a España que el artículo 88, apartado 3, del Tratado CE tiene efecto suspensorio y llama su atención sobre el artículo 14 del Reglamento no 659/1999 del Consejo, que dispone que toda ayuda ilegal deberá ser recuperada del beneficiario. |
| --- | --- |

23.

La Comisión desea recordar a España que el artículo 88, apartado 3, del Tratado CE tiene efecto suspensorio y llama su atención sobre el artículo 14 del Reglamento no 659/1999 del Consejo, que dispone que toda ayuda ilegal deberá ser recuperada del beneficiario.

| 24. | Por la presente, la Comisión comunica a España que informará a los interesados mediante la publicación de la presente carta y de un resumen significativo en el Diario Oficial de la Unión Europea. Asimismo, informará a los interesados en los Estados miembros de la AELC signatarios del Acuerdo EEE mediante la publicación de una comunicación en el suplemento EEE del Diario Oficial, y al Órgano de Vigilancia de la AELC mediante copia de la presente. Se invitará a todos los interesados mencionados a presentar sus observaciones en un plazo de un mes a partir de la fecha de publicación de la presente.” |
| --- | --- |

24.

Por la presente, la Comisión comunica a España que informará a los interesados mediante la publicación de la presente carta y de un resumen significativo en el Diario Oficial de la Unión Europea. Asimismo, informará a los interesados en los Estados miembros de la AELC signatarios del Acuerdo EEE mediante la publicación de una comunicación en el suplemento EEE del Diario Oficial, y al Órgano de Vigilancia de la AELC mediante copia de la presente. Se invitará a todos los interesados mencionados a presentar sus observaciones en un plazo de un mes a partir de la fecha de publicación de la presente.”

---

(1)  344 millones de euros en 2002; 294 millones de euros en 2003; 261 millones de euros en 2004.

(2)  Varias operaciones entre junio y diciembre de 2004, incluida la división de las actividades inmobiliarias y la incorporación de la propiedad de las marcas mediante el incremento de capital.

(3)  El ICF es una entidad de capital público, adscrita a la Consejería de Economía y Finanzas de la Generalidad de Cataluña, que tiene como misión facilitar financiación a los sectores privado y público de la economía catalana. Como institución de crédito público, está especializada en la financiación a medio y largo plazo con especial atención a la pequeña y mediana empresa. El ICF cuenta con personalidad jurídica, patrimonio y tesorería propios, así como autonomía de gestión para el cumplimiento de sus fines. El ICF fue creado por la Ley 2/1985 de 14 de enero.

(4)  La “Casa Batlló” es un emblemático edificio de Gaudí en el centro de Barcelona, declarado “Monumento Histórico-Artístico de Interés Nacional” por España. No obstante, el crédito incluía garantías adicionales para cubrir el riesgo de que algún organismo público adujera un derecho de compra preferencial sobre el edificio. Al final, esto no se produjo y se eliminaron las garantías adicionales. Según las autoridades españolas, la hipoteca sobre la Casa Batlló por el crédito del ICF es de primer grado.

(5)  El crédito fue firmado con un plazo de reembolso de 3 años. A 31 de diciembre de 2004, el importe de 4,4 millones de euros había sido totalmente utilizado.

(6)  5,5 % hasta el 31.12.2003; 4,75 % en 2004; 5 % a partir de 2005.

(7)  El importe deberá rembolsarse en pagos bianuales en un plazo de 6 años y el primer pago se efectuará el 20 de enero de 2006.

(8)  Además, el 29 de diciembre de 2000 ese mismo Ministerio concedió un crédito sin intereses de 1,5 millones de euros en aplicación del régimen aprobado “Actuaciones de Reindustrialización” (N 102/97, N 72/98, N 35/99, N 182/01).

(9)  Las “subvenciones de explotación” generalmente van destinadas a compensar un déficit de actividades específicas o a aportar unos ingresos mínimos.

(10)  DO C 244 de 1.10.2004, p. 2.

---

Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs

| 25.4.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 97/6 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 97/6

---

Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāja atzinums sakarā ar ierosināto Padomes lēmumu par to, kā par iekšējo drošību atbildīgām dalībvalstu iestādēm un Eiropolam informācijas nolūkos piekļūt Vīzu informācijas sistēmai (Visa Information System — VIS), lai novērstu, atklātu un izmeklētu terora aktus un citus smagus noziedzīgus nodarījumus (COM (2005) 600 galīgais variants)

(2006/C 97/03)

EIROPAS DATU AIZSARDZĪBAS UZRAUDZĪTĀJS,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 286. pantu;

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un jo īpaši tās 8. pantu;

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvu 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti;

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti, un jo īpaši tās 41. pantu;

ņemot vērā 2005. gada 29. novembrī saņemto Komisijas lūgumu dot atzinumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 28. panta 2. punktu,

IR PIEŅĒMIS ŠO ATZINUMU.

1.   IEVADS

1.1.   Provizoriska piezīme

Ierosināto Padomes lēmumu par to, kā par iekšējo drošību atbildīgām dalībvalstu iestādēm un Eiropolam informācijas nolūkos piekļūt Vīzu informācijas sistēmai (Visa Information System — VIS), lai novērstu, atklātu un izmeklētu terora aktus un citus smagus noziedzīgus nodarījumus (še turpmāk “priekšlikums”) Komisija 2005. gada 24. novembra vēstulē nosūtījusi Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam (EDAU). EDAU uztver šo vēstuli kā lūgumu konsultēt Kopienas iestādes un struktūras, kā paredzēts Regulas (EK) Nr 45/2001 28. panta 2. punktā. EDAU uzskata, ka šis atzinums būtu jāmin lēmuma preambulā.

EDAU uzskata, ka ir ļoti svarīgi nākt klajā ar atzinumu šajā kutelīgajā jautājumā, jo šis priekšlikums tieši izriet no tā, ka izveidota Vīzu informācijas sistēma, kas būs viņa kontrolē, un par ko viņš ir nācis klajā ar atzinumu 2005. gada 23. martā (1). Minētajā atzinumā jau bija paredzēta hipotētiska tiesībaizsardzības iestāžu piekļuve (skat. še turpmāk); radīt jaunas piekļuves tiesības Vīzu informācijas sistēmai no datu aizsardzības viedokļa būtiski ietekmē šo sistēmu. Tālab atzinums par šo priekšlikumu ir dabisks pirmā atzinuma izvērsums.

1.2.   Priekšlikuma nozīme

a)   Konteksts:

Šis priekšlikums ir svarīgs ne tikai tā īpašību dēļ, bet arī tāpēc, ka tas saskan ar vispārēju tendenci dot tiesībaizsardzības iestādēm piekļuvi vairākām lielām informācijas un identifikācijas sistēmām. Tas citastarp ir minēts Komisijas 2005. gada 24. novembra paziņojumā par Eiropas datu bāzu lielāku efektivitāti, mijdarbību un sinerģijām tieslietu un iekšlietu jomā (2), jo īpaši 4.6. punktā: “Attiecībā uz mērķi apkarot terorismu un noziedzību, Padome kā trūkumu nu apzina to, ka iekšējās drošības iestādēm nav dota piekļuve VIS datiem. To pašu varētu teikt arī par ŠIS II imigrācijas un EURODAC datiem”.

Tālab šo priekšlikumu var uzskatīt par priekšteci līdzīgiem juridiskiem instrumentiem, ko attīsta citu datu bāzu sakarā, un ir būtiski svarīgi jau sākumā apzināt gadījumus, kad piekļuve var būt pieļaujama.

b)   Paplašinātas piekļuves iespaids uz VIS

EDAU noteikti apzinās vajadzību tiesībaizsardzības iestādēm izmantot iespējami labākos instrumentus, identificējot terora aktu vai citu nopietnu noziegumu veicējus. Viņš apzinās arī to, ka dažos apstākļos VIS dati var izrādīties būtiski svarīgs informācijas avots minētajām iestādēm.

Tomēr, dot tiesībaizsardzības aģentūrām piekļuvi pirmā pīlāra datu bāzēm ir ļoti nopietns pasākums, lai kā arī to attaisnotu terorisma apkarošana. Jāatceras, ka VIS ir informācijas sistēma, kas izstrādāta, lai piemērotu Eiropas vīzu politiku, nevis kā tiesībaizsardzības instruments. Neierobežota piekļuve patiesi būtu nopietns sākotnēji iecerētā lietojuma precizitātes principa pārkāpums. Tas radītu nesamērīgu iejaukšanos ceļotāju privātā dzīvē, kuri ir piekrituši, ka viņu datus apstrādā, lai saņemtu vīzu, un paredz, ka viņu datus vāks, izmantos kā informāciju un pārraidīs vienīgi tādos nolūkos.

Tā kā informācijas sistēmas veido konkrētiem mērķiem, ar tiem piemērotiem aizsardzības mehānismiem, drošības pasākumiem un piekļuves nosacījumiem, nodrošināt regulāru piekļuvi lietojumam, kas ir citāds nekā sākotnēji iecerētais, ne tikai nozīmētu pārkāpt sākotnēji iecerētā lietojuma precizitātes principu, bet varētu arī padarīt iepriekš minētos elementus par nepiemērotiem vai nepietiekamiem.

Saskaņā ar tādu pašu domu gaitu, tik nozīmīgas pārmaiņas sistēmā varētu padarīt nederīgus ekspertīzes rezultātus (kurā sistēma ir analizēta tikai no sākotnēji iecerētā lietojuma viedokļa). Tas pats attiecas uz datu aizsardzības iestāžu atzinumiem. Varētu apgalvot, ka jaunais priekšlikums maina viņu veiktās atbilsmes analīzes premises.

c)   Strikti ierobežota piekļuve

Ņemot vērā še iepriekš izteiktās piebildes, EDAU vēlētos uzsvērt, ka tiesībaizsardzības iestādēm piekļuvi VIS var dot tikai konkrētos apstākļos, analizējot katru gadījumu atsevišķi, un tā jāpapildina ar stingriem drošības pasākumiem. Citiem vārdiem sakot, tiesībaizsardzības iestāžu piekļuve informatīvos nolūkos ir jāierobežo ar konkrētiem gadījumiem, izmantojot pietiekamus tehniskus un juridiskus līdzekļus.

EDAU to jau ir uzsvēris atzinumā par VIS: “EDAU apzinās, ka tiesībaizsardzības iestāde ir ieinteresētas, lai tām piešķirtu piekļuvi VIS; Padomes secinājumi par to ir pieņemti 2005. gada 7. martā. Tā kā VIS ir radīta, lai uzlabotu kopējo vīzu politiku, būtu jāņem vērā, ka regulāra tiesībaizsardzības iestāžu piekļuve VIS nesaskanētu ar šo mērķi. Kaut arī saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK 13. pantu īpašos apstākļos un saskaņā ar attiecīgiem drošības mehānismiem varētu nodrošināt ad hoc piekļuvi, regulāra piekļuve VIS nav pieļaujama.”

Noslēgumā galvenās prasības varētu rezumēt šādi:

| — | regulāru piekļuvi nevajadzētu piešķirt; ar lēmumu ir jānodrošina, lai trešā pīlāra iestādes vienmēr katrā konkrētā gadījumā izskatītu vajadzību pēc piekļuves un tās samērību. Šādā sakarā ārkārtīgi svarīgi ir precīzi formulēt juridisko instrumentu, lai neatstātu iespēju plašai interpretācijai, kas savukārt izraisītu regulāru piekļuvi. |
| --- | --- |

—

regulāru piekļuvi nevajadzētu piešķirt; ar lēmumu ir jānodrošina, lai trešā pīlāra iestādes vienmēr katrā konkrētā gadījumā izskatītu vajadzību pēc piekļuves un tās samērību. Šādā sakarā ārkārtīgi svarīgi ir precīzi formulēt juridisko instrumentu, lai neatstātu iespēju plašai interpretācijai, kas savukārt izraisītu regulāru piekļuvi.

| — | Gadījumos, kad piekļuvi piešķir, ir jāparedz attiecīgi drošības mehānismi un nosacījumi, arī pilnvērtīgs datu aizsardzības režīms datu lietojumam attiecīgā valstī, ņemot vērā to, cik kutelīga ir tāda piekļuve. |
| --- | --- |

—

Gadījumos, kad piekļuvi piešķir, ir jāparedz attiecīgi drošības mehānismi un nosacījumi, arī pilnvērtīgs datu aizsardzības režīms datu lietojumam attiecīgā valstī, ņemot vērā to, cik kutelīga ir tāda piekļuve.

1.3   Sākuma piebildes

EDAU atzīst, ka ierosinātajā instrumentā datu aizsardzībai ir pievērsta liela uzmanība, galvenokārt tādējādi, ka piekļuve ir ierobežota ar konkrētiem gadījumiem, un tikai sakarā ar smagu noziegumu apkarošanu (3).

Citu pozitīvu aspektu starpā EDAU arī vēlētos konkrēti pieminēt:

| — | aprobežošanos ar dažu formu noziegumiem, kas minēti Eiropola konvencijā; |
| --- | --- |

—

aprobežošanos ar dažu formu noziegumiem, kas minēti Eiropola konvencijā;

| — | pienākumu dalībvalstīm sastādīt to iestāžu sarakstu, kurām ir dota piekļuve, un publiskot šos sarakstus; |
| --- | --- |

—

pienākumu dalībvalstīm sastādīt to iestāžu sarakstu, kurām ir dota piekļuve, un publiskot šos sarakstus;

| — | to, ka katrai dalībvalstij (un specializētai Eiropola vienībai) ir centrāls piekļuves punkts, kas ļauj labāk filtrēt piekļuves lūgumus, kā arī labāk veikt kontroli; |
| --- | --- |

—

to, ka katrai dalībvalstij (un specializētai Eiropola vienībai) ir centrāls piekļuves punkts, kas ļauj labāk filtrēt piekļuves lūgumus, kā arī labāk veikt kontroli;

| — | stingrus noteikumus par datu tālāku pārraidi saskaņā ar priekšlikuma 8. panta 5. punktu; |
| --- | --- |

—

stingrus noteikumus par datu tālāku pārraidi saskaņā ar priekšlikuma 8. panta 5. punktu;

| — | pienākumu dalībvalstīm un Eiropolam glabāt reģistra datus par personām, kas atbild par piekļuvi datiem informācijas nolūkos. |
| --- | --- |

—

pienākumu dalībvalstīm un Eiropolam glabāt reģistra datus par personām, kas atbild par piekļuvi datiem informācijas nolūkos.

2.   PRIEKŠLIKUMA ANALĪZE

2.1.   Provizoriska piezīme

Lai iestādēm piešķirtu piekļuvi attiecībā uz trešā pīlāra bāzes, galvenā pirmā pīlāra VIS priekšlikumā būtu jāparedz pārejas klauzula, kas faktiski noteiktu iespējamo saturu trešā pīlāra juridiskiem instrumentiem, piemēram, šim priekšlikumam. Laikā, kad EDAU nāca klajā ar atzinumu par VIS, tāda pārejas klauzula vēl nebija ieviesta, un EDAU nevarēja izteikt piebildes par to. Tālab visas šeit izteiktās piebildes ir izteiktas ar pienācīgu atrunu par pārejas klauzulas saturu.

2.2   Piekļuves mērķis

Lai nodrošinātu pareizus piekļuves ierobežojumus, svarīgi ir rūpīgi definēt nosacījumus, kā piekļūt VIS datiem. Ir apsveicami, ka, līdztekus pašam ierosinātajam lēmumam paskaidrojuma raksts un apsvērumi (skat. jo īpaši 7. apsvērumu) ļoti labi paskaidro, ka nodoms paredz piekļuvi vienīgi individuālos gadījumos.

Par priekšlikuma 5. pantu var izteikti vienu piebildi, lai vadītu tā interpretāciju.

5. pants ierobežo piekļuves apjomu ar būtiskiem nosacījumiem:

| b) | datiem informācijas nolūkos ir jāpiekļūst, lai novērstu, atklātu un izmeklētu terora aktus un citus smagus noziedzīgus nodarījumus; |
| --- | --- |

b)

datiem informācijas nolūkos ir jāpiekļūst, lai novērstu, atklātu un izmeklētu terora aktus un citus smagus noziedzīgus nodarījumus;

| c) | datiem informācijas nolūkos ir jāpiekļūst, izskatot konkrētu lietu (...), un |
| --- | --- |

c)

datiem informācijas nolūkos ir jāpiekļūst, izskatot konkrētu lietu (...), un

| d) | ir jābūt pietiekamam, faktos apliecinātam pamatojumam, lai uzskatītu, ka piekļuve VIS datiem informācijas nolūkos palīdzēs novērst, atklāt un izmeklēt kādus no attiecīgiem noziedzīgiem nodarījumiem. |
| --- | --- |

d)

ir jābūt pietiekamam, faktos apliecinātam pamatojumam, lai uzskatītu, ka piekļuve VIS datiem informācijas nolūkos palīdzēs novērst, atklāt un izmeklēt kādus no attiecīgiem noziedzīgiem nodarījumiem.

Minētie nosacījumi ir kumulatīvi, b) apakšpunktā ietvertais nosacījums vairāk ir ratione materiae mēroga definīcija. Praksē tas nozīmēs, ka iestādei, kas grib panākt piekļuvi, ir jāsastopas ar smagu noziegumu, ka minēts priekšlikuma b) apakšpunktā; ir jābūt konkrētai lietai, kā minēts c) apakšpunktā. Turklāt iestādei jāspēj pierādīt, ka konkrētā gadījumā piekļuve VIS datiem informācijas nolūkos palīdzēs novērst, atklāt vai izmeklēt minēto noziedzīgo nodarījumu, kā paredzēts d) apakšpunktā.

EDAU, arī šādi interpretējot 5. pantu, ir norūpējies par d) punkta brīvo izteiksmi: “palīdz” ir pārāk plašs formulējums. Ir daudzi gadījumi, kad VIS dati varētu “palīdzēt” novērst vai izmeklēt kādu smagu noziegumu. Lai pamatotu piekļuvi VIS datiem, atkāpjoties no sākotnēji iecerētā lietojuma precizitātes principa, EDAU uzskata, ka piekļuvei datiem informācijas nolūkos būtu “būtiski jāpalīdz”, lai novērstu, atklātu vai izmeklētu attiecīgus smagus noziedzīgus nodarījumus, un ierosina attiecīgi grozīt 5. pantu.

10. pantā paredzēts, ka reģistra datiem būtu jāatspoguļo piekļuves īstais mērķis. “Īstajā mērķī” būtu jāietver elementi, kāpēc bijusi vajadzīga piekļuve VIS informācijas nolūkos — 5.

  sub

  panta d) apakšpunkta nozīmē. Tas palīdzēs nodrošināt to, ka piekļuve VIS datiem informācijas nolūkos vienmēr būs atkarīga no pārbaudes, pārliecinoties par vajadzību to darīt, un mazināt regulāras pieejas iespējamību.

2.3.   Parametri meklējumiem VIS datu bāzē

5. panta 2. un 3. punktā paredz divpakāpju pieeju VIS datiem, kurā datu komplekss kļūst pieejams tikai tad, ja dati ir atrasti, izmantojot pirmo datu kompleksu. Pati par sevi tā ir loģiska pieeja. Tomēr pirmais datu komplekss šķiet ļoti plašs. Konkrēti, var apšaubīt tādu datu svarīgumu, kuri ir minēti 5. panta 2. punkta e) un i) apakšpunktā pirmam datu kompleksam:

| — | “Brauciena iemesls” šķiet pārlieku vispārīgs parametrs, lai gūtu iespēju reāli izmantot sistēmu. Turklāt tas rada iespēju sastādīt braucēju profilu pēc minētā elementa. |
| --- | --- |

—

“Brauciena iemesls” šķiet pārlieku vispārīgs parametrs, lai gūtu iespēju reāli izmantot sistēmu. Turklāt tas rada iespēju sastādīt braucēju profilu pēc minētā elementa.

| — | Runājot par “fotoattēliem”, iespējas meklēt datus tik milzīgā datu bāzē, izmantojot fotoattēlus, ir ierobežotas; tādu meklējumu rezultāti pašreizējā tehnoloģijas attīstības stadijā rada nepieņemami lielu nepareizu sakritību procentu. Nepareizas identifikācijas sekas attiecīgai personai ir ļoti nopietnas. |
| --- | --- |

—

Runājot par “fotoattēliem”, iespējas meklēt datus tik milzīgā datu bāzē, izmantojot fotoattēlus, ir ierobežotas; tādu meklējumu rezultāti pašreizējā tehnoloģijas attīstības stadijā rada nepieņemami lielu nepareizu sakritību procentu. Nepareizas identifikācijas sekas attiecīgai personai ir ļoti nopietnas.

Tālab EDAU lūdz datus 5. panta 2. punkta e) un i) apakšpunktā uzskatīt par papildu informāciju, kas ir pieejama, ja pirmais informācijas meklējums rāda, ka sistēmā jau ir dati, un pārcelt uz 5. panta 3. punktu.

Alternatīvi, iespēja veikt meklējumus datu bāzē, izmantojot fotoattēlus, varētu būt atkarīga no minētās tehnoloģijas izvērtējuma konsultatīvā komitejā, un īstenot vienīgi tad, kad tehnoloģija būs attīstījusies, un to varēs uzskatīt par pietiekami drošticamu.

2.4.   Iesniegumi dalībvalstīm, uz ko neattiecas VIS regula

VIS datu bāzei informatīvos nolūkos var piekļūt iestādes, kas ir atbildīgas par iekšējo drošību dalībvalstīs, kuras nepiedalās Vīzu informācijas sistēmā. Tādiem dienestiem informācija jāiegūst ar tādas dalībvalsts starpniecību, kura piedalās sistēmā, pienācīgi ņemot vērā 5. panta 1. punkta b) līdz d) apakšpunktā ietvertos nosacījumus (piem., katrā individuālā gadījumā), un jāiesniedz pietiekami pamatots rakstisks lūgums.

EDAU vēlētos uzsvērt vajadzību uzlikt dažus nosacījumus datu apstrādei pēc informācijas ieguves. Noteikums, kas attiecas uz dalībvalstīm, kuras nepiedalās Vīzu informācijas sistēmā, ir — kad dati ir iegūti no VIS, tie jāapstrādā saskaņā ar pamatlēmumu par datu aizsardzību un datu aizsardzību trešā pīlāra jomā (skat. še turpmāk). Tam pašam nosacījumam būtu jāattiecas uz tām dalībvalstīm, uz ko neattiecas VIS regula, bet kuras izmanto tās datus. Tādai pašai domu gaitai būtu jābūt, glabājot reģistra datus kontrolei nākotnē. Tālab EDAU ierosina priekšlikuma 6. pantam pievienot punktu, lai lēmuma 8. un 10. pants attiektos arī uz tām dalībvalstīm, uz ko neattiecas VIS regula.

2.5.   Datu aizsardzības režīms

a)   Piemērojot pamatlēmumu par datu aizsardzību un datu aizsardzību trešā pīlāra jomā

Tā kā par iekšējo drošību atbildīgo iestāžu piekļuve ir izņēmums no sākotnēji iecerētā VIS lietojumā, uz to būtu jāattiecina konsekvents datu aizsardzības režīms, kas nodrošinātu augsta līmeņa aizsardzību no VIS iegūtiem un attiecīgu valstu iestāžu vai Eiropola apstrādātiem datiem.

Priekšlikuma 8. pantā paredzēts, ka Padomes pamatlēmums par to personas datu aizsardzību, kurus apstrādā saskaņā ar policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās (še turpmāk: “pamatlēmums”) attieksies uz datu apstrādi saskaņā ar ierosināto lēmumu. Ciktāl ir runa par datu aizsardzību, šo priekšlikumu vajadzētu uzskatīt par lex specialis, kas papildina vai precizē lex generalis (t.i., pamatlēmumu). Piemēram, šajā priekšlikumā ir stingrāki noteikumi par datu pārsūtīšanu tālāk, un tie būtu jāievēro. Tas pats attiecas uz pamatojumiem, kāpēc vajadzīga piekļuve datiem.

b)   Darbības joma

EDAU sveic to, ka pamatlēmumā paredzētais datu aizsardzības režīms ir piemērojams visai personas datu apstrādei saskaņā ar ierosināto lēmumu. Tas nozīmē, ka datu aizsardzības līmenis ir tāds pats, lai kādas iestādes informācijas nolūkos iegūtu VIS datus.

Tā kā 2. pantā ir izmantots funkciju kritērijs, lai noteiktu tādas iestādes (“tās dalībvalstu iestādes, kas ir atbildīgas par terora aktu un citu smagu noziedzīgu nodarījumu novēršanu, atklāšanu un izmeklēšanu”), šī definīcija varētu attiekties arī uz izlūkdienestiem, ne tikai tiesībaizsardzības iestādēm. Tālab uz izlūkdienestiem, kas informācijas nolūkos izmanto VIS, principā attiecas tie paši pienākumi attiecībā uz datu aizsardzību, un tas ir klaji pozitīvs elements.

Tomēr, tā kā var rasties šaubas par tādu interpretāciju attiecībā uz pamatlēmuma piemērojamību izlūkdienestiem, kad tie gūst piekļuvi VIS datiem, EDAU ierosina citu formulējumu, piemēram:

“Gadījumos, kad pamatlēmums (...) nav piemērojams, dalībvalstis nodrošina tāda līmeņa datu aizsardzību, kas ir vismaz līdzvērtīga pamatlēmumā paredzētajai”.

c)   Kontrole

Attiecībā uz 8. panta formulējumu, būtu jāpaskaidro, ka 1. punkts attiecas uz datu apstrādi dalībvalstu teritorijā. 2. un 3. punkts izskaidro to piemērojuma jomu (datu apstrāde Eiropolā un Komisijā), un būtu jādara skaidri saprotams, ka 1. punkts attiecas uz citu hipotēzi.

Kontroles kompetenču sadale, ievērojot dažādu darbību veicēju attiecīgās darbības, ir loģiska pieeja. Viena elementa tomēr trūkst: vajadzības pēc koordinētas pieejas kontrolē. Kā jau ir norādīts EDAU atzinumā par VIS:

oordinētas pieejas kontrolē

“Attiecībā uz VIS kontroli ir arī svarīgi uzsvērt, ka attiecīgo valstu un Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāja veiktās kontroles darbības būtu mazliet jākoordinē. Patiesi, regula ir jāīsteno saskaņoti, un jāstrādā, lai rastu vienotu pieeju kopējām problēmām. [VIS priekšlikuma] 35. pantā būtu jāietver nosacījums par to, ka Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs vismaz reizi gadā sasauc sanāksmi ar visu attiecīgo valstu kontroles iestādēm.”

Tas pats attiecas uz konkrētu VIS sistēmas lietojumu (šajā gadījumā arī ar Eiropola apvienotās kontroles struktūras iesaisti). Kontrolei būtu pilnībā jāsaskan ar “pirmā pīlāra VIS” kontroli, jo tā ir viena un tā pati sistēma. Turklāt EDAU sasauktās koordinācijas sanāksmes, kurās piedalās visas kontrolē iesaistītās personas, ir arī modelis, kas izraudzīts sakarā ar citu liela mēroga informācijas sistēmu, piemēram Eurodac kontroli.

Eurodac

EDAU apzinās, ka priekšlikumā ir paredzēta kāda koordinācija, jo tajā pieminēts uzdevums, kas būs dots izveidojamai darbagrupai indivīdu aizsardzības jautājumos attiecībā uz personas datu aizsardzību, ko izveidos saskaņā ar ierosinātā pamatlēmuma 31. pantu. Tomēr jāuzsver, ka pie minētās konsultatīvās struktūras uzdevuma nepieder pati kontrole.

EDAU ierosina pievienot noteikumu, kas paredzētu, ka EDAU sasauktas koordinācijas sanāksmes saskaņā ar “pirmā pīlāra VIS” kontroli būtu arī kompetentas attiecībā uz datiem, kas apstrādāti saskaņā ar šo ierosināto tiesību aktu, un tātad būtu jāpārstāv Eiropola AUI.

2.6.   Pašaudits

Priekšlikuma 12. pantā ir paredzētas VIS pārraudzības sistēmas. EDAU uzskata, ka pārraudzībai būtu jāattiecas gan uz tādiem aspektiem kā pakalpojumu darbības efektivitāti, rentabilitāti un kvalitāti, gan arī uz juridisko prasību ievērošanu, jo īpaši datu aizsardzības jomā. 12. pants būtu attiecīgi jāgroza.

pārraudzībai būtu jāattiecas gan uz tādiem aspektiem kā pakalpojumu darbības efektivitāti, rentabilitāti un kvalitāti, gan arī uz juridisko prasību ievērošanu, jo īpaši datu aizsardzības jomā

Lai veiktu datu apstrādes likumīguma pašauditu, Komisijai būtu jādod iespējas izmantot reģistra datus, ko glabā saskaņā ar priekšlikuma 10. pantu. Attiecīgi 10. pantā būtu jāparedz, ka reģistra datus glabā ne tikai, lai pārraudzītu datu aizsardzību un garantētu datu drošību, bet arī regulāram VIS pašauditam. Pašaudita ziņojumi palīdzēs EDAU un citiem kontrolieriem veikt pārraudzības pienākumus, viņi varēs labāk noteikt prioritāras pārraudzības jomas.

10. pantā būtu jāparedz, ka reģistra datus glabā ne tikai, lai pārraudzītu datu aizsardzību un garantētu datu drošību, bet arī regulāram VIS pašauditam.

3.   SECINĀJUMS

Ņemot vērā iepriekš teikto, EDAU uzsver, cik būtiski ir tas, ka par iekšējo drošību atbildīgām iestādēm un Eiropolam piekļuvi piešķir vienīgi konkrētos gadījumos un ievērojot stingrus drošības pasākumus. Priekšlikumā šis mērķis ir sasniegts kopumā pietiekami, kaut gan varētu veikt dažus uzlabojumus, kā ierosināts šajā atzinumā:

| — | Par priekšnosacījumu piekļuvei VIS saskaņā ar 5. pantu, ka iegūtā informācija “būtiski” palīdzēs novērst, atklāt un izmeklēt smagus noziedzīgus nodarījumus, un 10. pantā prasītiem reģistra datiem būtu jāļauj katrā konkrētā gadījumā izvērtēt šo nosacījumu. |
| --- | --- |

—

Par priekšnosacījumu piekļuvei VIS saskaņā ar 5. pantu, ka iegūtā informācija “būtiski” palīdzēs novērst, atklāt un izmeklēt smagus noziedzīgus nodarījumus, un 10. pantā prasītiem reģistra datiem būtu jāļauj katrā konkrētā gadījumā izvērtēt šo nosacījumu.

| — | Divi parametri meklējumiem Vīzu informācijas sistēmā, kuri minēti 5. panta 2. punktā, konkrēti “brauciena iemesls” un “fotoattēli”, būtu jāpārdomā un jāizmanto kā papildinformācija gadījumā, ja informācija atrodas. |
| --- | --- |

—

Divi parametri meklējumiem Vīzu informācijas sistēmā, kuri minēti 5. panta 2. punktā, konkrēti “brauciena iemesls” un “fotoattēli”, būtu jāpārdomā un jāizmanto kā papildinformācija gadījumā, ja informācija atrodas.

| — | Datu aizsardzības līmenim, kas piemērojams pēc informācijas ieguves, būtu jābūt līdzvērtīgam neatkarīgi no tā, kādas iestādes informācijai iegūst VIS datus. 8. un 10. pantam būtu jāattiecas arī uz dalībvalstīm, kas nepiemēro VIS regulu. |
| --- | --- |

—

Datu aizsardzības līmenim, kas piemērojams pēc informācijas ieguves, būtu jābūt līdzvērtīgam neatkarīgi no tā, kādas iestādes informācijai iegūst VIS datus. 8. un 10. pantam būtu jāattiecas arī uz dalībvalstīm, kas nepiemēro VIS regulu.

| — | Būtu jānodrošina koordinēta pieeja kontrolei, arī attiecībā uz piekļuvi VIS, kā priekšlikumā paredzēts. |
| --- | --- |

—

Būtu jānodrošina koordinēta pieeja kontrolei, arī attiecībā uz piekļuvi VIS, kā priekšlikumā paredzēts.

| — | Noteikumiem par pārraudzības sistēmām arī būtu jānodrošina datu aizsardzības prasību ievērošanas pašaudits. |
| --- | --- |

—

Noteikumiem par pārraudzības sistēmām arī būtu jānodrošina datu aizsardzības prasību ievērošanas pašaudits.

Briselē, 2006. gada 20. janvārī

Peter HUSTINX

Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs

---

(1)  Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja atzinums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par Vīzu informācijas sistēmu (VIS) un dalībvalstu savstarpēju datu apmaiņu saistībā ar īstermiņa vīzām (COM(2004)835 galīgā redakcija)

1

(2)  COM(2005) 597 galīgā redakcija

2

(3)  Tas arī saskan ar Padomes 2005. gada marta un jūlija secinājumiem, kuros lūgts, lai par iekšējo drošību atbildīgām iestādēm piešķirtu piekļuvi VIS, “stingri ievērojot noteikumus, kas regulē personas datu aizsardzību”.

3

stingri ievērojot noteikumus, kas regulē personas datu aizsardzību

---

Labojumi

| 25.4.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 97/11 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 97/11

---

Kļūdas labojums Komisijas paziņojumā saistībā ar Padomes 1990. gada 29. jūnija Direktīvas 90/396/EEK īstenošanu par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz iekārtām, kurās izmanto gāzveida kurināmo

(
  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 49, 2006. gada 28. februāris
  )

(2006/C 97/04)

5. lappuse:

Ierakstu

| CEN | EN 30-2-1:1998
  Ar gāzi karsējamas mājsaimniecības cepšanas ierīces — 2.-1.daļa: Racionāla enerģijas izmantošana — Vispārējās prasības | — | |
| --- | --- | --- | --- |
| EN 30-2-1:1998/A1:2003 | 3. piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (10.12.2004.) |
| EN 30-2-1:1998/A2:2005 | 3. piezīme | Šīs publikācijas datums |
| EN 30-2-1:1998/A1:2003/AC:2004 | | |

CEN

EN 30-2-1:1998

Ar gāzi karsējamas mājsaimniecības cepšanas ierīces — 2.-1.daļa: Racionāla enerģijas izmantošana — Vispārējās prasības

—

EN 30-2-1:1998/A1:2003

3. piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(10.12.2004.)

EN 30-2-1:1998/A2:2005

3. piezīme

Šīs publikācijas datums

EN 30-2-1:1998/A1:2003/AC:2004

aizstāj ar

| CEN | EN 30-2-1:1998
  Ar gāzi karsējamas mājsaimniecības cepšanas ierīces — 2.-1.daļa: Racionāla enerģijas izmantošana — Vispārējās prasības | — | |
| --- | --- | --- | --- |
| EN 30-2-1:1998/A1:2003 | 3. piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (10.12.2004.) |
| EN 30-2-1:1998/A2:2005 | 3. piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (11.11.2005.) |
| EN 30-2-1:1998/A1:2003/AC:2004 | | |

CEN

EN 30-2-1:1998

Ar gāzi karsējamas mājsaimniecības cepšanas ierīces — 2.-1.daļa: Racionāla enerģijas izmantošana — Vispārējās prasības

—

EN 30-2-1:1998/A1:2003

3. piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(10.12.2004.)

EN 30-2-1:1998/A2:2005

3. piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(11.11.2005.)

EN 30-2-1:1998/A1:2003/AC:2004

---