# Eiropas Savienības C 69/2006

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 69 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 49. sējums2006. gada 21. marts |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 69

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

49. sējums2006. gada 21. marts

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | II   Sagatavošanas dokumenti |
| | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja |
| | 423. plenārajā sesijā, kas notika 2006. gada 18. un 19. janvārī |
| 2006/C 069/1 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu — Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam izveido īpašu programmu Cīņa pret vardarbību (Daphne) un narkomānijas novēršana un informēšana par narkomāniju kā daļu no vispārīgās programmas Pamattiesības un tiesiskums, — Priekšlikums Padomes lēmumam, ar ko laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam izveido īpašu programmu Pamattiesības un pilsonība kā daļu no vispārīgās programmas Pamattiesības un tiesiskums, — Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam izveido īpašu programmu Civiltiesības kā daļu no vispārīgās programmas Pamattiesības un tiesiskums(COM(2005) 122 galīgā red. — 2005/0037(COD) — 2005/0038(CNS) — 2005/0040(COD)) | 1 |
| 2006/C 069/2 | Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētās nodaļas Atzinums par tematu Ilgtspējīga attīstība lauksaimniecībā, mežsaimniecībā un zivsaimniecībā, ņemot vērā klimata pārmaiņas | 5 |
| 2006/C 069/3 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Komisijas ziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai par spirtam un alkoholiskajiem dzērieniem piemērojamām akcīzes nodokļa likmēm (iesniegts saskaņā ar Padomes Direktīvas 92/84/EEK par spirta un alkoholisko dzērienu akcīzes nodokļa likmju saskaņošanu 8. pantu)(COM(2004) 223 galīgā red.) | 10 |
| 2006/C 069/4 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par tādu datu saglabāšanu, kuri apstrādāti saistībā ar publisko elektronisko sakaru pakalpojumu sniegšanu, ar ko labo Direktīvu 2002/58/EK(COM(2005) 438 galīgā red. — 2005/0182 (COD)) | 16 |
| 2006/C 069/5 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centru(COM (2005) 399 galīgā red. — 2005/0166 (COD)) | 22 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

II   Sagatavošanas dokumenti

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

423. plenārajā sesijā, kas notika 2006. gada 18. un 19. janvārī

2006/C 069/1

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu — Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam izveido īpašu programmu Cīņa pret vardarbību (Daphne) un narkomānijas novēršana un informēšana par narkomāniju kā daļu no vispārīgās programmas Pamattiesības un tiesiskums, — Priekšlikums Padomes lēmumam, ar ko laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam izveido īpašu programmu Pamattiesības un pilsonība kā daļu no vispārīgās programmas Pamattiesības un tiesiskums, — Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam izveido īpašu programmu Civiltiesības kā daļu no vispārīgās programmas Pamattiesības un tiesiskums(COM(2005) 122 galīgā red. — 2005/0037(COD) — 2005/0038(CNS) — 2005/0040(COD))

(COM(2005) 122 galīgā red. — 2005/0037(COD) — 2005/0038(CNS) — 2005/0040(COD))

1

2006/C 069/2

Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētās nodaļas Atzinums par tematu Ilgtspējīga attīstība lauksaimniecībā, mežsaimniecībā un zivsaimniecībā, ņemot vērā klimata pārmaiņas

5

2006/C 069/3

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Komisijas ziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai par spirtam un alkoholiskajiem dzērieniem piemērojamām akcīzes nodokļa likmēm (iesniegts saskaņā ar Padomes Direktīvas 92/84/EEK par spirta un alkoholisko dzērienu akcīzes nodokļa likmju saskaņošanu 8. pantu)(COM(2004) 223 galīgā red.)

(COM(2004) 223 galīgā red.)

10

2006/C 069/4

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par tādu datu saglabāšanu, kuri apstrādāti saistībā ar publisko elektronisko sakaru pakalpojumu sniegšanu, ar ko labo Direktīvu 2002/58/EK(COM(2005) 438 galīgā red. — 2005/0182 (COD))

(COM(2005) 438 galīgā red. — 2005/0182 (COD))

16

2006/C 069/5

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centru(COM (2005) 399 galīgā red. — 2005/0166 (COD))

(COM (2005) 399 galīgā red. — 2005/0166 (COD))

22

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

II Sagatavošanas dokumenti

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

423. plenārajā sesijā, kas notika 2006. gada 18. un 19. janvārī

| 21.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 69/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 69/1

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam”, ar ko laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam izveido īpašu programmu “Cīņa pret vardarbību (Daphne) un narkomānijas novēršana un informēšana par narkomāniju” kā daļu no vispārīgās programmas “Pamattiesības un tiesiskums”,

“Priekšlikums Padomes lēmumam”, ar ko laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam izveido īpašu programmu “Pamattiesības un pilsonība” kā daļu no vispārīgās programmas “Pamattiesības un tiesiskums”,

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam”, ar ko laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam izveido īpašu programmu “Civiltiesības” kā daļu no vispārīgās programmas “Pamattiesības un tiesiskums”

(COM(2005) 122 galīgā red. — 2005/0037(COD) — 2005/0038(CNS) — 2005/0040(COD))

(2006/C 69/01)

Padome saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 262. pantu 2005. gada 19. jūlijā nolēma apspriesties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par augstāk minēto tematu

Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsonības specializētā nodaļa, kas bija atbildīga par Komitejas dokumenta sagatavošanu, pieņēma atzinumu 2005. gada 8. decembrī. Ziņotāja: King kdze.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 423. plenārajā sesijā, kas notika 2006. gada 18. un 19. janvārī (19. janvāra sanāksmē), ar 122 balsīm par, 2 — pret un 2 atturoties, pieņēma šādu atzinumu.

1.   Pamatojums

| 1.1 | Padome un Komisija ir apstiprinājušas piecu gadu rīcības plānu, lai īstenotu Hāgas programmu brīvības, drošības un tiesiskuma telpas stiprināšanai. |
| --- | --- |

1.1

Padome un Komisija ir apstiprinājušas piecu gadu rīcības plānu, lai īstenotu Hāgas programmu brīvības, drošības un tiesiskuma telpas stiprināšanai.

| 1.2 | EESK šobrīd gatavo atzinumu par Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par tematu “Hāgas programma: desmit prioritātes turpmākajiem pieciem gadiem — partnerība Eiropas atjaunošanai brīvības, drošības un tiesiskuma jomā” (1). Atzinumā uzsvērts, ka Hāgas programmai “tagad ir sarežģītais uzdevums nostiprināt un veicināt brīvības, drošības un tiesiskuma kopīgas telpas izveidi”. Atzinumā uzsvērta nepieciešamība sasniegt “triju dimensiju — brīvības, drošības un tiesiskuma —- līdzsvaru tā,... lai neapdraudētu pamatvērtības (cilvēktiesības un pilsoniskās brīvības) un demokrātiskos principus (tiesiskumu), kas ir kopīgi visai ES”. Komiteja secināja, ka minētais līdzsvars nav sasniegts, jo nesamērīgi daudz tiesību aktu veltīti drošības jautājumiem. |
| --- | --- |

1.2

EESK šobrīd gatavo atzinumu par Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par tematu “Hāgas programma: desmit prioritātes turpmākajiem pieciem gadiem — partnerība Eiropas atjaunošanai brīvības, drošības un tiesiskuma jomā” (1). Atzinumā uzsvērts, ka Hāgas programmai “tagad ir sarežģītais uzdevums nostiprināt un veicināt brīvības, drošības un tiesiskuma kopīgas telpas izveidi”. Atzinumā uzsvērta nepieciešamība sasniegt “triju dimensiju — brīvības, drošības un tiesiskuma —- līdzsvaru tā,... lai neapdraudētu pamatvērtības (cilvēktiesības un pilsoniskās brīvības) un demokrātiskos principus (tiesiskumu), kas ir kopīgi visai ES”. Komiteja secināja, ka minētais līdzsvars nav sasniegts, jo nesamērīgi daudz tiesību aktu veltīti drošības jautājumiem.

| 1.3 | Laika posmam no 2007. līdz 20013. gadam paredzēto finansējumu, kas ir Hāgas programmas pamatā, veido šādi elementi: |
| --- | --- |

1.3

Laika posmam no 2007. līdz 20013. gadam paredzēto finansējumu, kas ir Hāgas programmas pamatā, veido šādi elementi:

| 1.3.1 | Solidaritāte un migrācijas plūsmu pārvaldība (2); |
| --- | --- |

1.3.1

Solidaritāte un migrācijas plūsmu pārvaldība (2);

| 1.3.2 | Drošība un brīvību garantēšana (3); |
| --- | --- |

1.3.2

Drošība un brīvību garantēšana (3);

| 1.3.3 | Pamattiesības un tiesiskums (4). |
| --- | --- |

1.3.3

Pamattiesības un tiesiskums (4).

| 1.4 | EESK uzskata, ka līdzsvara trūkums starp brīvības, drošības un tiesiskuma dimensiju atspoguļojas arī finanšu plānos, jo drošībai atvēlēta budžeta vislielākā daļa. |
| --- | --- |

1.4

EESK uzskata, ka līdzsvara trūkums starp brīvības, drošības un tiesiskuma dimensiju atspoguļojas arī finanšu plānos, jo drošībai atvēlēta budžeta vislielākā daļa.

| 1.5 | Piecu gadu rīcības plāns ir cieši saistīts ar citiem plāniem un priekšlikumiem brīvības, drošības un tiesiskuma jomā, kā, piemēram, nesenais ES narkomānijas apkarošanas rīcības plāns. |
| --- | --- |

1.5

Piecu gadu rīcības plāns ir cieši saistīts ar citiem plāniem un priekšlikumiem brīvības, drošības un tiesiskuma jomā, kā, piemēram, nesenais ES narkomānijas apkarošanas rīcības plāns.

| 1.6 | EESK plāno atbildēt Hāgas programmai un minētajām trijām pamatprogrammām kopumā, cenšoties ietekmēt programmas galīgo saturu. |
| --- | --- |

1.6

EESK plāno atbildēt Hāgas programmai un minētajām trijām pamatprogrammām kopumā, cenšoties ietekmēt programmas galīgo saturu.

| 1.7 | Galvenā nozīme tiek piešķirta pilnveidotai sadarbībai starp dalībvalstu valdībām un sadarbībai starp valdībām un attiecīgajām ES kompetentām iestādēm un dienestiem, kas nodarbojas ar iekšējās drošības jautājumiem. Komisijas uzdevums ir uzraudzīt dažādu plānu, programmu un priekšlikumu efektivitāti. Tas atbilst subsidiaritātes principam, kas noteikts EK Līguma 5. pantā. |
| --- | --- |

1.7

Galvenā nozīme tiek piešķirta pilnveidotai sadarbībai starp dalībvalstu valdībām un sadarbībai starp valdībām un attiecīgajām ES kompetentām iestādēm un dienestiem, kas nodarbojas ar iekšējās drošības jautājumiem. Komisijas uzdevums ir uzraudzīt dažādu plānu, programmu un priekšlikumu efektivitāti. Tas atbilst subsidiaritātes principam, kas noteikts EK Līguma 5. pantā.

2.   Vispārīgas piezīmes

| 2.1 | EESK atzīmē, ka Komisijas priekšlikums izstrādāt pamatprogrammu par pamattiesībām un tiesiskumu ir daļa no saskaņotu priekšlikumu kopuma, kas izstrādāti ar mērķi sniegt atbilstošu atbalstu Hāgas programmas mērķiem saskaņā ar 2007. gada finanšu plānu. |
| --- | --- |

2.1

EESK atzīmē, ka Komisijas priekšlikums izstrādāt pamatprogrammu par pamattiesībām un tiesiskumu ir daļa no saskaņotu priekšlikumu kopuma, kas izstrādāti ar mērķi sniegt atbilstošu atbalstu Hāgas programmas mērķiem saskaņā ar 2007. gada finanšu plānu.

| 2.2 | EESK arī atzīmē, ka Komisija koncentrējas uz esošā finanšu atbalsta vienkāršošanu un racionalizēšanu brīvības, tiesiskuma un drošības jomā ar mērķi nodrošināt lielāku elastīgumu prioritāšu piešķiršanā un vispārējās pārredzamības palielināšanā. |
| --- | --- |

2.2

EESK arī atzīmē, ka Komisija koncentrējas uz esošā finanšu atbalsta vienkāršošanu un racionalizēšanu brīvības, tiesiskuma un drošības jomā ar mērķi nodrošināt lielāku elastīgumu prioritāšu piešķiršanā un vispārējās pārredzamības palielināšanā.

| 2.3 | EESK uzskata, ka dalībvalstīm ir svarīgi ievērot saskaņotu rīcību jautājumos par demokrātijas principiem, pamattiesību un pamatbrīvību ievērošanu, kā arī par tiesiskumu. Tas ir īpaši svarīgi ES turpmākajā paplašināšanās procesā sarunās ar kandidātvalstīm. |
| --- | --- |

2.3

EESK uzskata, ka dalībvalstīm ir svarīgi ievērot saskaņotu rīcību jautājumos par demokrātijas principiem, pamattiesību un pamatbrīvību ievērošanu, kā arī par tiesiskumu. Tas ir īpaši svarīgi ES turpmākajā paplašināšanās procesā sarunās ar kandidātvalstīm.

| 2.4 | EESK tomēr izsaka bažas par to, ka Komisijas priekšlikums tiek sagatavots laikā, kad ES ir liela nenoteiktība. Ņemot vērā to, ka Hāgas programmas pamatā jābūt Konstitucionālajam līgumam, pašreizējā situācija varētu radīt nopietnas sekas šajā jautājumā. |
| --- | --- |

2.4

EESK tomēr izsaka bažas par to, ka Komisijas priekšlikums tiek sagatavots laikā, kad ES ir liela nenoteiktība. Ņemot vērā to, ka Hāgas programmas pamatā jābūt Konstitucionālajam līgumam, pašreizējā situācija varētu radīt nopietnas sekas šajā jautājumā.

| 2.5 | Bez tam vispārējo programmu veido četras atsevišķas programmas. Jāšaubās, vai kādam no Komisijas direktorātiem ir pārskats par visām šīs konkrētās politikas jomām. Līdz ar to EESK vaicā, vai ir pieejamas visas uzraudzības, kontroles un novērtēšanas sistēmas, kas vajadzīgas programmas efektīvai novērtēšanai. |
| --- | --- |

2.5

Bez tam vispārējo programmu veido četras atsevišķas programmas. Jāšaubās, vai kādam no Komisijas direktorātiem ir pārskats par visām šīs konkrētās politikas jomām. Līdz ar to EESK vaicā, vai ir pieejamas visas uzraudzības, kontroles un novērtēšanas sistēmas, kas vajadzīgas programmas efektīvai novērtēšanai.

| 2.6 | Dalībvalstis vienojušās par finanšu plānu 2007.–2013. gada periodam, bet kopējais budžets (3. A budžeta pozīcija: “Brīvība, drošība un tiesiskums”) samazināts par 524 miljoniem EUR — no 7 154 miljoniem EUR uz 6 630 miljoniem EUR. EESK uzskata, ka tas rada neskaidrību par Komisijas šim periodam paredzēto budžetu 543 miljonu EUR apmērā programmai “Pamattiesības un tiesiskums”, jo vispārējā budžeta sadale starp trijām pamatprogrammām vēl nav pabeigta. Līdz ar to EESK nav pārliecināta par galīgo atsevišķo programmu ietekmi un pasākumiem kopējās programmas ietvaros. |
| --- | --- |

2.6

Dalībvalstis vienojušās par finanšu plānu 2007.–2013. gada periodam, bet kopējais budžets (3. A budžeta pozīcija: “Brīvība, drošība un tiesiskums”) samazināts par 524 miljoniem EUR — no 7 154 miljoniem EUR uz 6 630 miljoniem EUR. EESK uzskata, ka tas rada neskaidrību par Komisijas šim periodam paredzēto budžetu 543 miljonu EUR apmērā programmai “Pamattiesības un tiesiskums”, jo vispārējā budžeta sadale starp trijām pamatprogrammām vēl nav pabeigta. Līdz ar to EESK nav pārliecināta par galīgo atsevišķo programmu ietekmi un pasākumiem kopējās programmas ietvaros.

| 2.7 | EESK nav pārliecināta par to, ka Komisijas priekšlikums ir pietiekami labi izstrādāts attiecībā uz EK Līguma 5. pantā minētā subsidiaritātes principa ievērošanu, jo šķiet, ka pietiekami nav atzīts to jautājumu loks, kas vislabāk risināmi valsts, reģionālajā un/vai vietējā līmenī sadarbībā ar attiecīgajiem sociālajiem partneriem. |
| --- | --- |

2.7

EESK nav pārliecināta par to, ka Komisijas priekšlikums ir pietiekami labi izstrādāts attiecībā uz EK Līguma 5. pantā minētā subsidiaritātes principa ievērošanu, jo šķiet, ka pietiekami nav atzīts to jautājumu loks, kas vislabāk risināmi valsts, reģionālajā un/vai vietējā līmenī sadarbībā ar attiecīgajiem sociālajiem partneriem.

| 2.8 | EESK stingri iesaka apturēt šī priekšlikuma apstiprināšanu, līdz noskaidrots tiesiskais un finanšu pamatojums. Starplaikā Komiteja iesaka turpināt pašreizējā programmā paredzēto nostāju brīvības, drošības un tiesiskuma jomā līdz pašreizējās situācijas atrisināšanai. |
| --- | --- |

2.8

EESK stingri iesaka apturēt šī priekšlikuma apstiprināšanu, līdz noskaidrots tiesiskais un finanšu pamatojums. Starplaikā Komiteja iesaka turpināt pašreizējā programmā paredzēto nostāju brīvības, drošības un tiesiskuma jomā līdz pašreizējās situācijas atrisināšanai.

3.   Īpašas piezīmes par finanšu datiem un programmām

3.1   Finanšu resursi.

Komisijas dokumentā nav konskevences attiecībā uz finanšu datiem, kā redzams pievienotajā tabulā. Komisija paskaidrojusi, ka skaitļi ir pareizi, bet atspoguļoti atšķirīgā veidā. Komiteja atzīmē, ka dokumentā nav paskaidrojuma par minētajām atšķirībām. Taču dokumenta angļu valodas varianta 38. lpp. ir kļūda. EESK uzskata, ka finanšu datu atspoguļošanai jābūt atbilstīgai un skaidrai. Neprecizitātes jālabo, jo precizitāte un atbilstība ir tikpat svarīgas kā vienkāršošana un pārredzamība, kas ir Komisijas priekšlikumā noteiktie mērķi.

| Finanšu resursi 2007.—2013. gadam | 9. lpp. | 18.—28. lpp. | 38. lpp. | 55. lpp. | 72.—80. lpp. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopā | 543 | | 5439 | | |
| Pamattiesības un pilsonība | 93.8 | | 96.5 | | |
| Civiltiesības | 106.5 | | | | 109.3 |
| Krimināltiesības | 196.2 | | | 199 | |
| Cīņa pret vardarbību | 135.4 | 138.2 | | | |
| Administratīvā vadība. | 11.1 | | | | |

Finanšu resursi 2007.—2013. gadam

9. lpp.

18.—28. lpp.

38. lpp.

55. lpp.

72.—80. lpp.

Kopā

543

5439

Pamattiesības un pilsonība

93.8

96.5

Civiltiesības

106.5

109.3

Krimināltiesības

196.2

199

Cīņa pret vardarbību

135.4

138.2

Administratīvā vadība.

11.1

3.2   Vispārējā programma par pamattiesībām un tiesiskumu.

| 3.2.1 | EESK ir gandarīta, ka Komisija atzīst saspīlēto situāciju attiecībā uz indivīda pamattiesību garantēšanu un dalībvalstu pamatpienākumiem brīvības, drošības un tiesiskuma jomā Eiropas Savienībā, jo par šiem jautājumiem notiek apspriedes visos līmeņos, sākot no atsevišķiem iedzīvotājiem līdz pat ES ierēdņiem. |
| --- | --- |

3.2.1

EESK ir gandarīta, ka Komisija atzīst saspīlēto situāciju attiecībā uz indivīda pamattiesību garantēšanu un dalībvalstu pamatpienākumiem brīvības, drošības un tiesiskuma jomā Eiropas Savienībā, jo par šiem jautājumiem notiek apspriedes visos līmeņos, sākot no atsevišķiem iedzīvotājiem līdz pat ES ierēdņiem.

| 3.2.2 | Jautājumā par pamattiesībām Komisija pievēršas saskaņotākai rīcībai pret rasismu, ksenofobiju un antisemītismu un iesaka lielāku atbalstu dažādu reliģiju un starpkultūru dialogam, lai vērstos pret minētajām negatīvajām izpausmēm. |
| --- | --- |

3.2.2

Jautājumā par pamattiesībām Komisija pievēršas saskaņotākai rīcībai pret rasismu, ksenofobiju un antisemītismu un iesaka lielāku atbalstu dažādu reliģiju un starpkultūru dialogam, lai vērstos pret minētajām negatīvajām izpausmēm.

| 3.2.3 | EESK atzinīgi vērtē Komisijas nostāju minētajā jautājumā, tomēr uzskata, ka tā pilnībā neatspoguļo pašreizējo situāciju ES. Helsinku Starptautiskā cilvēktiesību federācija (IHF) 2005. gada martā ir publicējusi ziņojumu, kurā minēts, ka pēc 11. septembra uzbrukumiem Eiropā ir pastiprinājusies pret musulmaņiem vērsta diskriminācija. Citējot federācijas izpilddirektoru Aaron Rhodes: “Pēc 11. septembra pieaugusi neuzticība un naidīgums pret musulmaņu mazākumtautībām ES. Tā kā ir sākusies cīņa pret terorismu un acīmredzamie reliģiskā ekstrēmisma draudi ir sabiedrības diskusiju uzmanības centrā, pastiprinājušies iepriekšējie aizspriedumi, un musulmaņi aizvien vairāk izjutuši diskrimināciju savas ticības dēļ”. (5) |
| --- | --- |

3.2.3

EESK atzinīgi vērtē Komisijas nostāju minētajā jautājumā, tomēr uzskata, ka tā pilnībā neatspoguļo pašreizējo situāciju ES. Helsinku Starptautiskā cilvēktiesību federācija (IHF) 2005. gada martā ir publicējusi ziņojumu, kurā minēts, ka pēc 11. septembra uzbrukumiem Eiropā ir pastiprinājusies pret musulmaņiem vērsta diskriminācija. Citējot federācijas izpilddirektoru Aaron Rhodes: “Pēc 11. septembra pieaugusi neuzticība un naidīgums pret musulmaņu mazākumtautībām ES. Tā kā ir sākusies cīņa pret terorismu un acīmredzamie reliģiskā ekstrēmisma draudi ir sabiedrības diskusiju uzmanības centrā, pastiprinājušies iepriekšējie aizspriedumi, un musulmaņi aizvien vairāk izjutuši diskrimināciju savas ticības dēļ”. (5)

| 3.2.4 | EESK tādēļ iesaka programmā iekļaut jautājumu par islamofobiju, lai pastiprinātu nepieciešamību pievērsties šai īpašajai rasisma formai, kurā vērojama kultūras un reliģijas mijiedarbība. |
| --- | --- |

3.2.4

EESK tādēļ iesaka programmā iekļaut jautājumu par islamofobiju, lai pastiprinātu nepieciešamību pievērsties šai īpašajai rasisma formai, kurā vērojama kultūras un reliģijas mijiedarbība.

| 3.2.5 | EESK atzīmē, ka vardarbības apkarošana ir vienīgā joma, kurā nav aģentūras kopīgajām sinerģijām. Tādēļ EESK iesaka Komisijai izpētīt, kāda sistēma izmantojama, lai nodrošinātu jebkura veida vardarbības apkarošanu, nosakot to par prioritāti. |
| --- | --- |

3.2.5

EESK atzīmē, ka vardarbības apkarošana ir vienīgā joma, kurā nav aģentūras kopīgajām sinerģijām. Tādēļ EESK iesaka Komisijai izpētīt, kāda sistēma izmantojama, lai nodrošinātu jebkura veida vardarbības apkarošanu, nosakot to par prioritāti.

| 3.2.6 | EESK uzskata par lielu trūkumu arī to, ka programmu par pamattiesībām un tiesiskumu nesaskaņos ar jauno Eiropas Dzimumu līdztiesības institūtu. Komiteja tādēļ iesaka iekļaut konkrētu mērķi, lai norādītu, ka iepriekš minētais tiks īstenots 2007. gadā, kad atklās Eiropas Dzimumu līdztiesības institūtu. |
| --- | --- |

3.2.6

EESK uzskata par lielu trūkumu arī to, ka programmu par pamattiesībām un tiesiskumu nesaskaņos ar jauno Eiropas Dzimumu līdztiesības institūtu. Komiteja tādēļ iesaka iekļaut konkrētu mērķi, lai norādītu, ka iepriekš minētais tiks īstenots 2007. gadā, kad atklās Eiropas Dzimumu līdztiesības institūtu.

3.3   Cīņa pret vardarbību un narkomānijas novēršana un informēšana par narkomāniju.

| 3.3.1 | Eiropadomes 2005. gada jūnija sanāksmē īpaši atzinīgi tika novērtēts narkomānijas apkarošanas rīcības plāns (2005.—2008.) narkomānijas apkarošanas stratēģijas ietvaros (2005.—2012.). Šajā sanāksmē tika atspoguļota pastiprināta pievēršanās narkomānijas apkarošanas rīcības plānam un terorisma apkarošanai. |
| --- | --- |

3.3.1

Eiropadomes 2005. gada jūnija sanāksmē īpaši atzinīgi tika novērtēts narkomānijas apkarošanas rīcības plāns (2005.—2008.) narkomānijas apkarošanas stratēģijas ietvaros (2005.—2012.). Šajā sanāksmē tika atspoguļota pastiprināta pievēršanās narkomānijas apkarošanas rīcības plānam un terorisma apkarošanai.

| 3.3.2 | EESK atzinīgi vērtē iepriekš minēto tendenci, bet uzskata, ka vardarbība pret bērniem, sievietēm un jauniešiem un cilvēku tirdzniecība seksuālās izmantošanas nolūkā netiks izvērtēta pienācīgi, tā kā šī joma apvienota ar cīņu pret narkotiku lietošanu un izplatīšanu, un jo īpaši tādēļ, ka vēl nav apstiprināts kopējais budžets un budžeta līdzekļu sadalījums pa programmām. |
| --- | --- |

3.3.2

EESK atzinīgi vērtē iepriekš minēto tendenci, bet uzskata, ka vardarbība pret bērniem, sievietēm un jauniešiem un cilvēku tirdzniecība seksuālās izmantošanas nolūkā netiks izvērtēta pienācīgi, tā kā šī joma apvienota ar cīņu pret narkotiku lietošanu un izplatīšanu, un jo īpaši tādēļ, ka vēl nav apstiprināts kopējais budžets un budžeta līdzekļu sadalījums pa programmām.

| 3.3.3 | EESK iesaka noteikt atsevišķu mērķi un budžeta pozīciju cīņai ar vardarbību. Tam vajadzētu nodrošināt attiecīgo prioritāšu nodrošināšanu ar finansējumu un palielināt pārredzamību. |
| --- | --- |

3.3.3

EESK iesaka noteikt atsevišķu mērķi un budžeta pozīciju cīņai ar vardarbību. Tam vajadzētu nodrošināt attiecīgo prioritāšu nodrošināšanu ar finansējumu un palielināt pārredzamību.

| 3.3.4 | Komiteja atzinīgi vērtē to, ka cīņu pret vardarbību atzīst ne tikai kā sabiedrības veselības aizsardzības problēmu, bet tā ir pamattiesību aizsardzības atzīta daļa, kā noteikts Pamattiesību hartā. |
| --- | --- |

3.3.4

Komiteja atzinīgi vērtē to, ka cīņu pret vardarbību atzīst ne tikai kā sabiedrības veselības aizsardzības problēmu, bet tā ir pamattiesību aizsardzības atzīta daļa, kā noteikts Pamattiesību hartā.

| 3.3.5 | EESK iesaka, ka vispārējās programmas konkrētajā mērķī jāparedz, ka cīņa pret vardarbību visās tās jomās noteikti ietver cīņu pret cilvēku tirdzniecību seksuālās izmantošanas nolūkā. Tas ir svarīgi tādēļ, ka cilvēku tirdzniecības apkarošanai ir pārrobežu dimensija un tādēļ ES stratēģija un rīcības plāns minētajā jomā ir nepieciešams un lietderīgs. |
| --- | --- |

3.3.5

EESK iesaka, ka vispārējās programmas konkrētajā mērķī jāparedz, ka cīņa pret vardarbību visās tās jomās noteikti ietver cīņu pret cilvēku tirdzniecību seksuālās izmantošanas nolūkā. Tas ir svarīgi tādēļ, ka cilvēku tirdzniecības apkarošanai ir pārrobežu dimensija un tādēļ ES stratēģija un rīcības plāns minētajā jomā ir nepieciešams un lietderīgs.

| 3.3.6 | Mērķa grupu noteikšanai (6. pants) saistībā ar cīņu pret vardarbību jābūt konkrētākai, jo īpaši, izvirzot argumentu par ES pievienoto vērtību, jo pretējā gadījumā ir risks pārkāpt subsidiaritātes principus. |
| --- | --- |

3.3.6

Mērķa grupu noteikšanai (6. pants) saistībā ar cīņu pret vardarbību jābūt konkrētākai, jo īpaši, izvirzot argumentu par ES pievienoto vērtību, jo pretējā gadījumā ir risks pārkāpt subsidiaritātes principus.

| 3.3.7 | EESK uzskata, ka ir svarīgi iekļaut robežapsardzes ierēdņus mērķa grupā, jo viņu darbam ir liela nozīme to izplatīšanas kanālu iznīcināšanā, kas tiek izmantoti cilvēku un narkotiku tirdzniecībā. |
| --- | --- |

3.3.7

EESK uzskata, ka ir svarīgi iekļaut robežapsardzes ierēdņus mērķa grupā, jo viņu darbam ir liela nozīme to izplatīšanas kanālu iznīcināšanā, kas tiek izmantoti cilvēku un narkotiku tirdzniecībā.

| 3.3.8 | EESK izsaka nožēlu, ka vardarbības pret sievietēm, jauniešiem un bērniem apkarošana lielā mērā atstāta NVO ziņā, kuras saņem atbalstu ar Daphne programmas starpniecību. Komiteja uzskata, ka attiecībā uz minētajiem jautājumiem jāparedz dalībvalstu konkrētāka līdzdalība, izmantojot to rīcībā esošos likumdošanas un budžeta resursus, neietekmējoties no NVO līdzekļiem. Sadarbība starp NVO, ES un dalībvalstu iestādēm arī turpmāk būs izšķiroši nozīmīga, lai panāktu seksuālās izmantošanas un seksuālās vardarbības izskaušanu. EESK vēlētos redzēt dalībvalstu un NVO aģentūras darbojoties kopā, lai celtu sabiedrības apziņas līmeni un apmainītos ar labāko pieredzi. |
| --- | --- |

3.3.8

EESK izsaka nožēlu, ka vardarbības pret sievietēm, jauniešiem un bērniem apkarošana lielā mērā atstāta NVO ziņā, kuras saņem atbalstu ar Daphne programmas starpniecību. Komiteja uzskata, ka attiecībā uz minētajiem jautājumiem jāparedz dalībvalstu konkrētāka līdzdalība, izmantojot to rīcībā esošos likumdošanas un budžeta resursus, neietekmējoties no NVO līdzekļiem. Sadarbība starp NVO, ES un dalībvalstu iestādēm arī turpmāk būs izšķiroši nozīmīga, lai panāktu seksuālās izmantošanas un seksuālās vardarbības izskaušanu. EESK vēlētos redzēt dalībvalstu un NVO aģentūras darbojoties kopā, lai celtu sabiedrības apziņas līmeni un apmainītos ar labāko pieredzi.

3.4   Pamattiesības un pilsonība

| 3.4.1 | EESK atzinīgi vērtē centienus “veicināt pamattiesību kultūru visās Eiropas tautās”, kuru mērķis ir atbalstīt Pamattiesību hartu un informēt visus iedzīvotājus par viņu tiesībām, ieskaitot arī tiesības, kas izriet no Eiropas Savienības pilsonības. |
| --- | --- |

3.4.1

EESK atzinīgi vērtē centienus “veicināt pamattiesību kultūru visās Eiropas tautās”, kuru mērķis ir atbalstīt Pamattiesību hartu un informēt visus iedzīvotājus par viņu tiesībām, ieskaitot arī tiesības, kas izriet no Eiropas Savienības pilsonības.

| 3.4.2 | EESK atzinīgi vērtē pilsoniskās sabiedrības īpašās lomas atzīšanu saistībā ar pamattiesībām un to īstenošanu. Komiteja arī uzskata jaunās ES dalībvalstu pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanas veicināšanu par prioritāti. Tādēļ EESK atkārtoti apstiprina savu gatavību aktīvi piedalīties minētajā jomā. |
| --- | --- |

3.4.2

EESK atzinīgi vērtē pilsoniskās sabiedrības īpašās lomas atzīšanu saistībā ar pamattiesībām un to īstenošanu. Komiteja arī uzskata jaunās ES dalībvalstu pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanas veicināšanu par prioritāti. Tādēļ EESK atkārtoti apstiprina savu gatavību aktīvi piedalīties minētajā jomā.

3.5   Īpašas programmas — krimināltiesības un civiltiesības

| 3.5.1 | EESK atbalsta un veicina tiesu iestāžu sadarbību tajās jomās, ko ES dalībvalstis noteikušas par prioritātēm, piemēram, cīņa pret terorismu. Tādējādi tas mudina Komisiju turpināt solidaritātes un saskaņas centienus ar vēlmi nodibināt Eiropas tiesiskuma telpu neatkarīgi no dalībvalstu tiesību sistēmu nesaderības pakāpes. |
| --- | --- |

3.5.1

EESK atbalsta un veicina tiesu iestāžu sadarbību tajās jomās, ko ES dalībvalstis noteikušas par prioritātēm, piemēram, cīņa pret terorismu. Tādējādi tas mudina Komisiju turpināt solidaritātes un saskaņas centienus ar vēlmi nodibināt Eiropas tiesiskuma telpu neatkarīgi no dalībvalstu tiesību sistēmu nesaderības pakāpes.

| 3.5.2 | Lai gan, piemēram, civillietās vienošanās un ierobežojumi attiecībā uz tādiem jēdzieniem kā nolaidība, kā arī pienākums un pienākuma neizpilde, labticīgums, līguma noteikumu neizpilde vai atbildība dalībvalstīs šķietami atšķiras, tas nebūtu uzskatāms par iemeslu, lai neturpinātu pasākumus tiesību aktu tuvināšanai ar nosacījumu, ka šāda tuvināšana atbilst solidaritātes un proporcionalitātes principiem. Komisija ļoti sekmīgi veic iepriekš minēto, un Komiteja vienmēr to noteikti atbalstījusi. |
| --- | --- |

3.5.2

Lai gan, piemēram, civillietās vienošanās un ierobežojumi attiecībā uz tādiem jēdzieniem kā nolaidība, kā arī pienākums un pienākuma neizpilde, labticīgums, līguma noteikumu neizpilde vai atbildība dalībvalstīs šķietami atšķiras, tas nebūtu uzskatāms par iemeslu, lai neturpinātu pasākumus tiesību aktu tuvināšanai ar nosacījumu, ka šāda tuvināšana atbilst solidaritātes un proporcionalitātes principiem. Komisija ļoti sekmīgi veic iepriekš minēto, un Komiteja vienmēr to noteikti atbalstījusi.

| 3.5.3 | Arī dalībvalstu tiesu iestāžu loma var būt ievērojami atšķirīga, jo dažas no tām darbojas atbilstoši federālajām sistēmām ar kodificētu uzbūvi, bet citas — nē. Komiteja iedrošina Komisiju turpināt pasākumus, lai nostiprinātu esošos civiltiesību mehānismus un izstrādātu jaunus mehānismus gan pārrobežu, gan iekšējo domstarpību risinājumu saskaņošanai. |
| --- | --- |

3.5.3

Arī dalībvalstu tiesu iestāžu loma var būt ievērojami atšķirīga, jo dažas no tām darbojas atbilstoši federālajām sistēmām ar kodificētu uzbūvi, bet citas — nē. Komiteja iedrošina Komisiju turpināt pasākumus, lai nostiprinātu esošos civiltiesību mehānismus un izstrādātu jaunus mehānismus gan pārrobežu, gan iekšējo domstarpību risinājumu saskaņošanai.

| 3.5.4 | Lai gan minētie jautājumi ir problemātiski, tie neattur dalībvalstu kriminālās tiesvedības iestādes cieši sadarboties cīņā pret tādiem smagiem noziegumiem kā narkotiku tirdzniecība, cilvēku tirdzniecība seksuālās izmantošanas nolūkā un cilvēku tirdzniecība darbaspēka izmantošanas nolūkā. |
| --- | --- |

3.5.4

Lai gan minētie jautājumi ir problemātiski, tie neattur dalībvalstu kriminālās tiesvedības iestādes cieši sadarboties cīņā pret tādiem smagiem noziegumiem kā narkotiku tirdzniecība, cilvēku tirdzniecība seksuālās izmantošanas nolūkā un cilvēku tirdzniecība darbaspēka izmantošanas nolūkā.

| 3.5.5 | Izmeklētāju, prokuroru un tiesu darbinieku sadarbībai ir daudz labu piemēru. EESK aicina nodrošināt nepieciešamos resursus minētajām iestādēm kopīgā darba turpināšanai. |
| --- | --- |

3.5.5

Izmeklētāju, prokuroru un tiesu darbinieku sadarbībai ir daudz labu piemēru. EESK aicina nodrošināt nepieciešamos resursus minētajām iestādēm kopīgā darba turpināšanai.

Briselē, 2006. gada 19. janvārī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētāja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  EESK atzinums par Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par tematu: “Hāgas programma: desmit prioritātes turpmākajiem pieciem gadiem - partnerība Eiropas atjaunošanai brīvības, drošības un tiesiskuma jomā” (KOM (2005) 184 galīgā red., ziņotājs Pariza kgs, ) OV C 28, 3.2.2006.

1

Pariza

(2)  OV C 294, 25.11.2005. (Ziņotāja: Le Nouail-Marličre kdze).

2

Le Nouail-Marličre

(3)  OV C 294, 25.11.2005. (Ziņotājs: Cabra de Luna kgs).

3

Cabra de Luna

(4)  OV C 294, 25.11.2005. (Ziņotāja: King kdze).

4

King

(5)  IHF ziņojums “Neiecietība un musulmaņu diskriminācija ES – attīstība pēc 11. septembra” aptver notikumus 11 ES dalībvalstīs : Austrijā, Beļģijā, Dānijā, Francijā, Vācijā, Grieķijā, Itālijā, Nīderlandē, Spānijā, Zviedrijā un Lielbritānijā.

5

IHF

---

| 21.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 69/5 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 69/5

---

Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētās nodaļas Atzinums par tematu “Ilgtspējīga attīstība lauksaimniecībā, mežsaimniecībā un zivsaimniecībā, ņemot vērā klimata pārmaiņas”

(2006/C 69/02)

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 2005. gada 10. februārī saskaņā ar Reglamenta 29. panta 2. punktu nolēma izstrādāt atzinumu par tematu “Ilgtspējīga attīstība lauksaimniecībā, mežsaimniecībā un zivsaimniecībā, ņemot vērā klimata pārmaiņas”.

Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa, kas bija atbildīga par Komitejas dokumenta sagatavošanu minētajā jautājumā, pieņēma atzinumu 2005. gada 9. novembrī. Ziņotājs bija Kallio kgs.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 423. plenārajā sesijā, kas notika 2006. gada 18. un 19. janvārī (18. janvāra sēdē), ar 96 balsīm par, 14 — pret un 13 atturoties, pieņēma šādu atzinumu.

1.   Ievads

| 1.1 | Pēdējos gados klimata pārmaiņas ir kļuvušas par vienu no galvenajām mūsu planētas nākotnes problēmām. Par klimata pārmaiņām ir veikti daudzi pētījumi, kuros neapšaubāmi pierādīts, ka atmosfērā palielinās siltumnīcefekta gāzu saturs, izraisot globālo sasilšanu. Cilvēka darbības izraisītās atmosfēras sastāva izmaiņas progresē aizvien straujāk. Starptautiskie pētnieki ir vienisprātis par to, ka norisinās klimata pārmaiņas, kaut arī par procesa norises ātrumu pastāv atšķirīgi viedokļi. Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes novērtējuma ziņojumā (IPCC 2001) neapšaubāmi pierādīts, ka atmosfēras sastāvs šajā gadsimtā turpinās mainīties, tādējādi paātrinot klimata pārmaiņas pasaulē. |
| --- | --- |

1.1

Pēdējos gados klimata pārmaiņas ir kļuvušas par vienu no galvenajām mūsu planētas nākotnes problēmām. Par klimata pārmaiņām ir veikti daudzi pētījumi, kuros neapšaubāmi pierādīts, ka atmosfērā palielinās siltumnīcefekta gāzu saturs, izraisot globālo sasilšanu. Cilvēka darbības izraisītās atmosfēras sastāva izmaiņas progresē aizvien straujāk. Starptautiskie pētnieki ir vienisprātis par to, ka norisinās klimata pārmaiņas, kaut arī par procesa norises ātrumu pastāv atšķirīgi viedokļi. Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes novērtējuma ziņojumā (IPCC 2001) neapšaubāmi pierādīts, ka atmosfēras sastāvs šajā gadsimtā turpinās mainīties, tādējādi paātrinot klimata pārmaiņas pasaulē.

| 1.2 | ES un tās dalībvalstis ir darbojušās īpaši aktīvi, lai palēninātu atmosfēras sasilšanas procesu. Lai panāktu labākus rezultātus, Savienība ir ieviesusi vairākas politiskās pārmaiņas dažādās jomās. ES ir ieņēmusi vadošo pozīciju starptautiskajā cīņā pret klimata pārmaiņām, kas ir viens no lielākajiem draudiem videi, sabiedrībai un ekonomikai un kam var būt tālejošas un globālas sekas. Atbilstoši saistībām, kas noteiktas ANO Vispārējā konvencijā par klimata pārmaiņām un Kioto Protokolā, ES vajadzētu pastiprināt darbību klimata aizsardzības jomā, kā arī samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas lauksaimniecības, mežsaimniecības un zivsaimniecības nozarēs. Šā atzinuma mērķis ir palīdzēt stiprināt ES centienus cīņā pret klimata pārmaiņām un to ietekmi uz mežsaimniecību, lauksaimniecību un zivsaimniecību. Jāuzsver, ka šobrīd pētniecība ir būtiski padziļinājusi zināšanas par klimata pārmaiņu ietekmi uz mežsaimniecību, turpretī par ietekmi uz lauksaimniecību ir mazāk zinātniskas informācijas, un vēl mazāk ir zināms par ietekmi uz zivsaimniecības nozari. |
| --- | --- |

1.2

ES un tās dalībvalstis ir darbojušās īpaši aktīvi, lai palēninātu atmosfēras sasilšanas procesu. Lai panāktu labākus rezultātus, Savienība ir ieviesusi vairākas politiskās pārmaiņas dažādās jomās. ES ir ieņēmusi vadošo pozīciju starptautiskajā cīņā pret klimata pārmaiņām, kas ir viens no lielākajiem draudiem videi, sabiedrībai un ekonomikai un kam var būt tālejošas un globālas sekas. Atbilstoši saistībām, kas noteiktas ANO Vispārējā konvencijā par klimata pārmaiņām un Kioto Protokolā, ES vajadzētu pastiprināt darbību klimata aizsardzības jomā, kā arī samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas lauksaimniecības, mežsaimniecības un zivsaimniecības nozarēs. Šā atzinuma mērķis ir palīdzēt stiprināt ES centienus cīņā pret klimata pārmaiņām un to ietekmi uz mežsaimniecību, lauksaimniecību un zivsaimniecību. Jāuzsver, ka šobrīd pētniecība ir būtiski padziļinājusi zināšanas par klimata pārmaiņu ietekmi uz mežsaimniecību, turpretī par ietekmi uz lauksaimniecību ir mazāk zinātniskas informācijas, un vēl mazāk ir zināms par ietekmi uz zivsaimniecības nozari.

| 1.3 | Starptautiskā kopiena, pamatojoties uz vairākiem nolīgumiem, tajā skaitā Kioto Protokolu par klimata pārmaiņām, ar politikas virzienu maiņas palīdzību ir mēģinājusi pakļaut kontrolei siltumnīcefekta gāzu emisijas. Tomēr minēto nolīgumu īstenošana ir ļoti sarežģīta, jo vispāratzītos mērķus nav apņēmušās sasniegt pat visas lielās to parakstītājvalstis, piemēram, Amerikas Savienotās Valstis. |
| --- | --- |

1.3

Starptautiskā kopiena, pamatojoties uz vairākiem nolīgumiem, tajā skaitā Kioto Protokolu par klimata pārmaiņām, ar politikas virzienu maiņas palīdzību ir mēģinājusi pakļaut kontrolei siltumnīcefekta gāzu emisijas. Tomēr minēto nolīgumu īstenošana ir ļoti sarežģīta, jo vispāratzītos mērķus nav apņēmušās sasniegt pat visas lielās to parakstītājvalstis, piemēram, Amerikas Savienotās Valstis.

| 1.4 | Atmosfēras sasilšanai ir liela gan tieša, gan netieša ietekme uz dažādiem reģioniem un nozarēm. Visu veidu minētās ietekmes novērtējums pētniecībā ir īpaši sarežģīts uzdevums. Dažādās pasaules daļās tiek veikti apjomīgi pētījumi. Ir tikuši izstrādāti vairāki klimata pārmaiņu scenāriji. Pamatojoties uz iegūtajām zināšanām, ir prognozēta ietekme uz cilvēku un dabiskajām sistēmām. Ietekme būs pozitīva vai negatīva atkarībā no skartā reģiona un apstākļu izmaiņām. Starptautiskās kopienas un ES centieni pirmām kārtām ir vērsti uz siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu, lai palēninātu klimata pārmaiņu norisi. Klimata pārmaiņas ir ne tikai vides politikas jautājums, bet tām ir arī neizmērojami liela ekonomiska, sociāla un kultūras ietekme uz visas cilvēces un, protams, arī ES attīstību. |
| --- | --- |

1.4

Atmosfēras sasilšanai ir liela gan tieša, gan netieša ietekme uz dažādiem reģioniem un nozarēm. Visu veidu minētās ietekmes novērtējums pētniecībā ir īpaši sarežģīts uzdevums. Dažādās pasaules daļās tiek veikti apjomīgi pētījumi. Ir tikuši izstrādāti vairāki klimata pārmaiņu scenāriji. Pamatojoties uz iegūtajām zināšanām, ir prognozēta ietekme uz cilvēku un dabiskajām sistēmām. Ietekme būs pozitīva vai negatīva atkarībā no skartā reģiona un apstākļu izmaiņām. Starptautiskās kopienas un ES centieni pirmām kārtām ir vērsti uz siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu, lai palēninātu klimata pārmaiņu norisi. Klimata pārmaiņas ir ne tikai vides politikas jautājums, bet tām ir arī neizmērojami liela ekonomiska, sociāla un kultūras ietekme uz visas cilvēces un, protams, arī ES attīstību.

| 1.5 | Papildus mēģinājumiem palēnināt klimata pārmaiņas ES un citām valstīm un reģioniem vajadzētu darīt daudz vairāk, lai uzlabotu cilvēku un ekonomikas spēju piemēroties notiekošajām pārmaiņām. Tas ir īpaši svarīgi tādēļ, ka, pat novēršot klimata pārmaiņas ilgtermiņā, šobrīd vairs nenovēršamo pārmaiņu dēļ gan valsts, gan starptautiskajā līmenī būs nepieciešami lielāki pielāgošanās pasākumi dažādās sociālajās jomās. Klimata pārmaiņas būtiski ietekmēs arī vispasaules ekonomikas tendences un izaugsmi. ES ir iepazīstinājusi ar savu vērtējumu par ekonomikas attīstības un enerģijas patēriņa tendencēm. |
| --- | --- |

1.5

Papildus mēģinājumiem palēnināt klimata pārmaiņas ES un citām valstīm un reģioniem vajadzētu darīt daudz vairāk, lai uzlabotu cilvēku un ekonomikas spēju piemēroties notiekošajām pārmaiņām. Tas ir īpaši svarīgi tādēļ, ka, pat novēršot klimata pārmaiņas ilgtermiņā, šobrīd vairs nenovēršamo pārmaiņu dēļ gan valsts, gan starptautiskajā līmenī būs nepieciešami lielāki pielāgošanās pasākumi dažādās sociālajās jomās. Klimata pārmaiņas būtiski ietekmēs arī vispasaules ekonomikas tendences un izaugsmi. ES ir iepazīstinājusi ar savu vērtējumu par ekonomikas attīstības un enerģijas patēriņa tendencēm.

| 1.6 | Pielāgošanās klimata pārmaiņām ir liels uzdevums, lai Eiropas Savienībā nodrošinātu ilgtspējīgu attīstību lielākajā daļā ekonomikas nozaru. Klimata pārmaiņu dēļ pielāgošanās pasākumi ir nepieciešami vismaz rūpniecības, enerģētikas, transporta, celtniecības, veselības aizsardzības, tūrisma, apdrošināšanas, zemes izmantošanas, bioloģiskās daudzveidības, dabas izmantošanas atpūtas nolūkā, ūdens resursu, zivsaimniecības, mežsaimniecības, lauksaimnieciskās ražošanas, lauksaimniecības dzīvnieku un pārtikas ražošanas, kā arī medību un ziemeļbriežu audzēšanas nozarēs. Tādēļ ES un dalībvalstīs ir jāizstrādā pielāgošanas klimata pārmaiņām stratēģija. Šajā pašiniciatīvas atzinumā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja vēlas iepazīstināt ar ierosinājumiem ES pielāgošanas stratēģijas izstrādei, īpaši saistībā ar lauksaimniecības, mežsaimniecības un zivsaimniecības primārās rūpniecības nozarēm. |
| --- | --- |

1.6

Pielāgošanās klimata pārmaiņām ir liels uzdevums, lai Eiropas Savienībā nodrošinātu ilgtspējīgu attīstību lielākajā daļā ekonomikas nozaru. Klimata pārmaiņu dēļ pielāgošanās pasākumi ir nepieciešami vismaz rūpniecības, enerģētikas, transporta, celtniecības, veselības aizsardzības, tūrisma, apdrošināšanas, zemes izmantošanas, bioloģiskās daudzveidības, dabas izmantošanas atpūtas nolūkā, ūdens resursu, zivsaimniecības, mežsaimniecības, lauksaimnieciskās ražošanas, lauksaimniecības dzīvnieku un pārtikas ražošanas, kā arī medību un ziemeļbriežu audzēšanas nozarēs. Tādēļ ES un dalībvalstīs ir jāizstrādā pielāgošanas klimata pārmaiņām stratēģija. Šajā pašiniciatīvas atzinumā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja vēlas iepazīstināt ar ierosinājumiem ES pielāgošanas stratēģijas izstrādei, īpaši saistībā ar lauksaimniecības, mežsaimniecības un zivsaimniecības primārās rūpniecības nozarēm.

| 1.7 | Tādas dabas katastrofas kā plūdi, vētras un krusa, kuru biežums paredzamo klimata pārmaiņu rezultātā palielināsies, negatīvi ietekmēs gan lauksaimniecības un mežsaimniecības, gan arī zivsaimniecības nozares. |
| --- | --- |

1.7

Tādas dabas katastrofas kā plūdi, vētras un krusa, kuru biežums paredzamo klimata pārmaiņu rezultātā palielināsies, negatīvi ietekmēs gan lauksaimniecības un mežsaimniecības, gan arī zivsaimniecības nozares.

2.   Pārmaiņas un pielāgošanās vajadzības ES lauksaimniecībā kā reakcija uz klimata pārmaiņu procesu

| 2.1 | Ņemot vērā paredzamo globālās sasilšanas ietekmi, pastāv pamats uzskatīt, ka tā visvairāk skars lauksaimniecību un mežsaimniecību un daļēji arī zivjrūpniecību. Tā kā šīs nozares nav lielākās siltumnīcefekta gāzu emisiju radītājas, līdz šim tās nav bijušas īpaši nozīmīgas, nosakot un īstenojot Eiropas klimata pārmaiņu politiku. Saskaņā ar IPCC pētījumu klimata pārmaiņas ir nenovēršamas, tādēļ ir svarīgi aplūkot minētās nozares no nepieciešamo pielāgošanas pasākumu aspekta. |
| --- | --- |

2.1

Ņemot vērā paredzamo globālās sasilšanas ietekmi, pastāv pamats uzskatīt, ka tā visvairāk skars lauksaimniecību un mežsaimniecību un daļēji arī zivjrūpniecību. Tā kā šīs nozares nav lielākās siltumnīcefekta gāzu emisiju radītājas, līdz šim tās nav bijušas īpaši nozīmīgas, nosakot un īstenojot Eiropas klimata pārmaiņu politiku. Saskaņā ar IPCC pētījumu klimata pārmaiņas ir nenovēršamas, tādēļ ir svarīgi aplūkot minētās nozares no nepieciešamo pielāgošanas pasākumu aspekta.

| 2.2 | Eiropas lauksaimniecības, mežsaimniecības un zivsaimniecības modeļu pamatā vajadzētu būt ilgtspējīgai atjaunojamu izejvielu un produktu ražošanai patēriņa un rūpniecības vajadzībām. ES ir pielikusi ievērojamas pūles, lai nodrošinātu pārtikas produktu un citu izstrādājumu kvalitāti un saglabātu augstus kvalitātes standartus. Sasniegto mērķu un rezultātu nodrošināšanai būs vajadzīgi jauni pasākumi nolūkā pielāgoties klimata pārmaiņām. |
| --- | --- |

2.2

Eiropas lauksaimniecības, mežsaimniecības un zivsaimniecības modeļu pamatā vajadzētu būt ilgtspējīgai atjaunojamu izejvielu un produktu ražošanai patēriņa un rūpniecības vajadzībām. ES ir pielikusi ievērojamas pūles, lai nodrošinātu pārtikas produktu un citu izstrādājumu kvalitāti un saglabātu augstus kvalitātes standartus. Sasniegto mērķu un rezultātu nodrošināšanai būs vajadzīgi jauni pasākumi nolūkā pielāgoties klimata pārmaiņām.

| 2.3 | Klimata pārmaiņas ietekmē pārtikas ražošanu, piekļuvi ūdenim un veselību gan ES, gan visā pasaulē. ES ziemeļu reģionos atmosfēras sasilšanas rezultātā kultūraugu ražība palielināsies, turpretī dienvidos raža samazināsies biežāko sausuma periodu dēļ. Klimata pārmaiņu ātrums un veidi ES valstīs un reģionos izpaužas atšķirīgi, tomēr šobrīd ir nepārprotami manāma klimata sasilšanas tendence. Dienvidu reģionos kļūst aizvien problemātiskāk iegūt gan dzeramo ūdeni, gan irigācijas ūdeņus. |
| --- | --- |

2.3

Klimata pārmaiņas ietekmē pārtikas ražošanu, piekļuvi ūdenim un veselību gan ES, gan visā pasaulē. ES ziemeļu reģionos atmosfēras sasilšanas rezultātā kultūraugu ražība palielināsies, turpretī dienvidos raža samazināsies biežāko sausuma periodu dēļ. Klimata pārmaiņu ātrums un veidi ES valstīs un reģionos izpaužas atšķirīgi, tomēr šobrīd ir nepārprotami manāma klimata sasilšanas tendence. Dienvidu reģionos kļūst aizvien problemātiskāk iegūt gan dzeramo ūdeni, gan irigācijas ūdeņus.

| 2.4 | Aizvien biežāk notiek ārkārtējas klimatiskas parādības — vētras, plūdi un ilgstoši karstuma viļņi. Globālā sasilšana palielina insektu un ūdens izraisītu slimību izplatīšanās risku. Klimata pārmaiņas arī ietekmē minēto problēmu sastopamību dažādās valstīs un reģionos. |
| --- | --- |

2.4

Aizvien biežāk notiek ārkārtējas klimatiskas parādības — vētras, plūdi un ilgstoši karstuma viļņi. Globālā sasilšana palielina insektu un ūdens izraisītu slimību izplatīšanās risku. Klimata pārmaiņas arī ietekmē minēto problēmu sastopamību dažādās valstīs un reģionos.

| 2.4.1 | Ilgtermiņā pārtikas ražošana Eiropas Savienībā vairāk koncentrēsies ziemeļos. Tiek prognozēts, ka klimata pārmaiņas palielinās labklājības līmeņa atšķirības starp attīstītajām un jaunattīstības valstīm, kas arī ietekmēs pārtikas ražošanu un tirdzniecību. Ir pilnīgi iespējams, ka klimata pārmaiņas dažos reģionos izraisīs pārtikas trūkumu un konfliktus pārtikas produktu dēļ. Ir svarīgi ņemt vērā to, ka klimata pārmaiņas var izraisīt nopietnus traucējumus piekļuvei ūdens resursiem. |
| --- | --- |

2.4.1

Ilgtermiņā pārtikas ražošana Eiropas Savienībā vairāk koncentrēsies ziemeļos. Tiek prognozēts, ka klimata pārmaiņas palielinās labklājības līmeņa atšķirības starp attīstītajām un jaunattīstības valstīm, kas arī ietekmēs pārtikas ražošanu un tirdzniecību. Ir pilnīgi iespējams, ka klimata pārmaiņas dažos reģionos izraisīs pārtikas trūkumu un konfliktus pārtikas produktu dēļ. Ir svarīgi ņemt vērā to, ka klimata pārmaiņas var izraisīt nopietnus traucējumus piekļuvei ūdens resursiem.

| 2.4.2 | ES ir labāk sagatavota šādai situācijai, jo tai ir laba infrastruktūra un tās lauksaimniecības politikas mērķis ir uzturēt ražošanu visā Savienības teritorijā. Šajā mainīgajā situācijā ir svarīgi, lai ES saglabātu piemērotus instrumentus un līdzekļus savas pārtikas ražošanas attīstībai un nodrošināšanai. |
| --- | --- |

2.4.2

ES ir labāk sagatavota šādai situācijai, jo tai ir laba infrastruktūra un tās lauksaimniecības politikas mērķis ir uzturēt ražošanu visā Savienības teritorijā. Šajā mainīgajā situācijā ir svarīgi, lai ES saglabātu piemērotus instrumentus un līdzekļus savas pārtikas ražošanas attīstībai un nodrošināšanai.

| 2.5 | ES lauksaimniecības politikā nav pieņemta skaidra pielāgošanās stratēģija, ar kuras palīdzību varētu reaģēt uz vairs nenovēršamajām klimata pārmaiņām. Dažas dalībvalstis ir izstrādājušas vai izstrādā valsts stratēģiju nolūkā pielāgoties klimata pārmaiņām. Eiropas lauksaimniecība atrodas samēra labā sākotnējā situācijā, lai reaģētu uz klimata pārmaiņām, jo, piemēram, kultūraugi lielākoties spēj labi pielāgoties. |
| --- | --- |

2.5

ES lauksaimniecības politikā nav pieņemta skaidra pielāgošanās stratēģija, ar kuras palīdzību varētu reaģēt uz vairs nenovēršamajām klimata pārmaiņām. Dažas dalībvalstis ir izstrādājušas vai izstrādā valsts stratēģiju nolūkā pielāgoties klimata pārmaiņām. Eiropas lauksaimniecība atrodas samēra labā sākotnējā situācijā, lai reaģētu uz klimata pārmaiņām, jo, piemēram, kultūraugi lielākoties spēj labi pielāgoties.

| 2.5.1 | Attīstot jaunas augu šķirnes, uz klimata pārmaiņām ir iespējams reaģēt dažu gadu laikā. Ģenētisko resursu daudzveidība pielāgošanos varētu atvieglot. Uzņēmumiem vajadzētu palielināt finansējumu jaunu tehnoloģiju attīstībai gan augkopības, gan lopkopības nozarēs. Būtu jāizstrādā atbilstoša riska pārvaldības sistēma, lai samazinātu klimatisko svārstību un augu un dzīvnieku slimību nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

2.5.1

Attīstot jaunas augu šķirnes, uz klimata pārmaiņām ir iespējams reaģēt dažu gadu laikā. Ģenētisko resursu daudzveidība pielāgošanos varētu atvieglot. Uzņēmumiem vajadzētu palielināt finansējumu jaunu tehnoloģiju attīstībai gan augkopības, gan lopkopības nozarēs. Būtu jāizstrādā atbilstoša riska pārvaldības sistēma, lai samazinātu klimatisko svārstību un augu un dzīvnieku slimību nodarīto kaitējumu.

| 2.5.2 | Ir jāveicina arī pētniecība lauksaimniecības nozarē, lai attīstītu jaunas šķirnes, kas labāk piemērojas jauniem ekoloģiskajiem apstākļiem (pielāgošanās) vai kurām nav nepieciešamas lielas izmaksas saistībā, piemēram, ar slāpekļa mēslojumu (emisijas kontrole). Vajadzētu padziļināt un paplašināt akadēmisko izglītību un pētniecību klimata pārmaiņu jomā gan attiecībā uz fundamentālajiem pētījumiem, gan pētījumiem par pielāgošanos klimata pārmaiņām. |
| --- | --- |

2.5.2

Ir jāveicina arī pētniecība lauksaimniecības nozarē, lai attīstītu jaunas šķirnes, kas labāk piemērojas jauniem ekoloģiskajiem apstākļiem (pielāgošanās) vai kurām nav nepieciešamas lielas izmaksas saistībā, piemēram, ar slāpekļa mēslojumu (emisijas kontrole). Vajadzētu padziļināt un paplašināt akadēmisko izglītību un pētniecību klimata pārmaiņu jomā gan attiecībā uz fundamentālajiem pētījumiem, gan pētījumiem par pielāgošanos klimata pārmaiņām.

| 2.5.3 | Primārais jautājums tomēr ir saglabāt ES lauksaimniecības zemes vispārējo auglību. Augsnē notiekošās kaitīgās izmaiņas var mazināt, attīstot jaunas audzēšanas metodes. Viens no lauksaimniecībai vissvarīgākajiem jautājumiem būs turpmākās ūdens resursu politikas būtība, īpaši reģionos, kuros saasinās ūdens trūkuma problēma. |
| --- | --- |

2.5.3

Primārais jautājums tomēr ir saglabāt ES lauksaimniecības zemes vispārējo auglību. Augsnē notiekošās kaitīgās izmaiņas var mazināt, attīstot jaunas audzēšanas metodes. Viens no lauksaimniecībai vissvarīgākajiem jautājumiem būs turpmākās ūdens resursu politikas būtība, īpaši reģionos, kuros saasinās ūdens trūkuma problēma.

| 2.6 | Ir jāturpina pētīt klimata pārmaiņu ietekme uz pasaules pārtikas tirgu, jo tirgus izmaiņām ir atgriezeniska ietekme uz ES ražošanas mērķiem. |
| --- | --- |

2.6

Ir jāturpina pētīt klimata pārmaiņu ietekme uz pasaules pārtikas tirgu, jo tirgus izmaiņām ir atgriezeniska ietekme uz ES ražošanas mērķiem.

| 2.7 | Eiropas Savienība ir ieviesusi vairākus vides politikas pasākumus ar mērķi samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas lauksaimniecībā. ES ir arī mēģinājusi virzīt lauksaimniecību uz bioenerģijas kultūraugu audzēšanu, kas varētu pozitīvi ietekmēt vides un klimata politiku. ES vajadzētu izstrādāt jaunus ar vidi saistītus pasākumus lauksaimniecības nozarē, lai veicinātu efektīvāku mēslojuma izmantošanu un novērstu metāna gāzes veidošanos lopkopībā vai veicinātu tās reģenerāciju. Tādējādi ES lauksaimniecības un vides politiku izmaiņas ietekmēs paredzamo emisiju līmeni. |
| --- | --- |

2.7

Eiropas Savienība ir ieviesusi vairākus vides politikas pasākumus ar mērķi samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas lauksaimniecībā. ES ir arī mēģinājusi virzīt lauksaimniecību uz bioenerģijas kultūraugu audzēšanu, kas varētu pozitīvi ietekmēt vides un klimata politiku. ES vajadzētu izstrādāt jaunus ar vidi saistītus pasākumus lauksaimniecības nozarē, lai veicinātu efektīvāku mēslojuma izmantošanu un novērstu metāna gāzes veidošanos lopkopībā vai veicinātu tās reģenerāciju. Tādējādi ES lauksaimniecības un vides politiku izmaiņas ietekmēs paredzamo emisiju līmeni.

| 2.8 | Jaunajā situācijā audzēšanas platības vairāk nekā līdz šim būtu jāizmanto nepārtikas produktu ražošanai. Lielākajā daļā ES valstu joprojām ļoti maz izmanto biodegvielu. Tās ražošana ir ievērojami jāpalielina, lai sasniegtu ES noteikto biodegvielas izmantošanas līmeni. ES vajadzētu grozīt dažus noteikumus, ar kuriem ierobežo enerģijas kultūru audzēšanu, piemēram, par audzēšanas platību ierobežojumiem atbalsta saņemšanai un par atmatu izmantošanu nepārtikas produktu ražošanai. Bioenerģijas izmantošanu var pamatot ar nodarbinātības aspektu, enerģijas ražošanas diversifikāciju un pozitīvo ietekmi uz klimata pārmaiņām. |
| --- | --- |

2.8

Jaunajā situācijā audzēšanas platības vairāk nekā līdz šim būtu jāizmanto nepārtikas produktu ražošanai. Lielākajā daļā ES valstu joprojām ļoti maz izmanto biodegvielu. Tās ražošana ir ievērojami jāpalielina, lai sasniegtu ES noteikto biodegvielas izmantošanas līmeni. ES vajadzētu grozīt dažus noteikumus, ar kuriem ierobežo enerģijas kultūru audzēšanu, piemēram, par audzēšanas platību ierobežojumiem atbalsta saņemšanai un par atmatu izmantošanu nepārtikas produktu ražošanai. Bioenerģijas izmantošanu var pamatot ar nodarbinātības aspektu, enerģijas ražošanas diversifikāciju un pozitīvo ietekmi uz klimata pārmaiņām.

| 2.8.1 | ES būtu jānodrošina lauksaimniecībai iespēja pilnībā uzņemties biodegvielas ražotāja funkcijas, lai ES varētu tuvoties Biodegvielas direktīvas mērķiem. ES vajadzētu apsvērt iespēju pielāgot dažus KLP noteikumus un pārskatīt PTO Bleirhauzas līguma (Blair-House agreement), ar ko ierobežo eļļas augu sēklu audzēšanu atmatās nepārtikas produktu ražošanai, saturu. ES vajadzētu atcelt minēto ierobežojumu, jo eļļas augu sēklu audzēšanai vairs netiek piešķirts atbalsts. |
| --- | --- |

2.8.1

ES būtu jānodrošina lauksaimniecībai iespēja pilnībā uzņemties biodegvielas ražotāja funkcijas, lai ES varētu tuvoties Biodegvielas direktīvas mērķiem. ES vajadzētu apsvērt iespēju pielāgot dažus KLP noteikumus un pārskatīt PTO Bleirhauzas līguma (Blair-House agreement), ar ko ierobežo eļļas augu sēklu audzēšanu atmatās nepārtikas produktu ražošanai, saturu. ES vajadzētu atcelt minēto ierobežojumu, jo eļļas augu sēklu audzēšanai vairs netiek piešķirts atbalsts.

| 2.8.2 | Lai pielāgotos klimata pārmaiņām, ir vajadzīga koordinēta sadarbība visā pārtikas ražošanas ķēdē gan starptautiskā, gan ES līmenī. Pielāgošanās process ir liela problēma arī patērētājiem, pie kuriem jāvēršas ar informatīvu un popularizējošu pasākumu starpniecību. ES un dalībvalstīm būtu jāorganizē koordinētas apmācību, informatīvas un reklāmas kampaņas, lai palielinātu plašas sabiedrības izpratni par sarežģītajiem klimata pārmaiņu procesiem. |
| --- | --- |

2.8.2

Lai pielāgotos klimata pārmaiņām, ir vajadzīga koordinēta sadarbība visā pārtikas ražošanas ķēdē gan starptautiskā, gan ES līmenī. Pielāgošanās process ir liela problēma arī patērētājiem, pie kuriem jāvēršas ar informatīvu un popularizējošu pasākumu starpniecību. ES un dalībvalstīm būtu jāorganizē koordinētas apmācību, informatīvas un reklāmas kampaņas, lai palielinātu plašas sabiedrības izpratni par sarežģītajiem klimata pārmaiņu procesiem.

3.   Pielāgošanās vajadzība arī zivsaimniecībā

| 3.1 | ES zivsaimniecības politika galvenokārt ir vērsta uz zivju krājumu apsaimniekošanu un tirgus kontroli. Bažas par ūdens kvalitātes izmaiņām neapšaubāmi ir skārušas arī zvejas nozari. ES zivsaimniecības politikā nav ņemtas vērā konkrētas klimata pārmaiņu sekas. ES pamatnostādnēs par klimata pārmaiņām tomēr ir uzsvērts, ka ilgtermiņā klimata pārmaiņas ietekmēs zivrūpniecību visā Eiropā un atsevišķos reģionos. ES uzskata, ka tā var sagatavoties un piemēroties nākotnē gaidāmajām pārmaiņām. Saskaņā ar pašreizējām zināšanām klimata pārmaiņu izraisīta ūdens sasilšana, iespējams, neradīs būtiskas izmaiņas lielās jūrās. Turpretī mazākās ūdenstilpēs, piemēram, dīķos, upēs un ezeros ietekme būs daudz lielāka. Zivju krājumu apjoms nozīmīgi mainīsies zivju barības daudzuma izmaiņu, cita starpā, gadījumā. Siltākajos ūdeņos var parādīties dažādas jaunas zivju sugas, savukārt vietējās sugas var izzust. |
| --- | --- |

3.1

ES zivsaimniecības politika galvenokārt ir vērsta uz zivju krājumu apsaimniekošanu un tirgus kontroli. Bažas par ūdens kvalitātes izmaiņām neapšaubāmi ir skārušas arī zvejas nozari. ES zivsaimniecības politikā nav ņemtas vērā konkrētas klimata pārmaiņu sekas. ES pamatnostādnēs par klimata pārmaiņām tomēr ir uzsvērts, ka ilgtermiņā klimata pārmaiņas ietekmēs zivrūpniecību visā Eiropā un atsevišķos reģionos. ES uzskata, ka tā var sagatavoties un piemēroties nākotnē gaidāmajām pārmaiņām. Saskaņā ar pašreizējām zināšanām klimata pārmaiņu izraisīta ūdens sasilšana, iespējams, neradīs būtiskas izmaiņas lielās jūrās. Turpretī mazākās ūdenstilpēs, piemēram, dīķos, upēs un ezeros ietekme būs daudz lielāka. Zivju krājumu apjoms nozīmīgi mainīsies zivju barības daudzuma izmaiņu, cita starpā, gadījumā. Siltākajos ūdeņos var parādīties dažādas jaunas zivju sugas, savukārt vietējās sugas var izzust.

| 3.2 | Lielākas izmaiņas varētu norisināties ES ziemeļvalstu iekšējos un piekrastes ūdeņos. Var būt apdraudētas kvalitatīvas aukstūdens zivis. ES ziemeļu reģionos noteikti samazināsies galvenokārt augstvērtīgo zivju, piemēram, lašu krājumi, un palielināsies mazāk vērtīgo zivju krājumi. Dažādu zivju sugu piemērošanās spēja arī ir ļoti atšķirīga. Galvenā nozīme acīmredzot ir klimata pārmaiņu ātrumam un to ietekmei uz ūdenstilpēm. Klimata izmaiņu vispārējā tendence ir ūdens temperatūras paaugstināšanās, un par to ir iegūti zinātniski pierādījumi, piemēram, polārajos apvidos un Sibīrijas purvos. No otras puses, jūras ekosistēma uz klimata pārmaiņām reaģē relatīvi elastīgi. Upēs un ezeros situācija ir daudz sarežģītāka, bet šobrīd par klimata pārmaiņām iekšējos ūdeņos pētījumu skaits ir neliels. |
| --- | --- |

3.2

Lielākas izmaiņas varētu norisināties ES ziemeļvalstu iekšējos un piekrastes ūdeņos. Var būt apdraudētas kvalitatīvas aukstūdens zivis. ES ziemeļu reģionos noteikti samazināsies galvenokārt augstvērtīgo zivju, piemēram, lašu krājumi, un palielināsies mazāk vērtīgo zivju krājumi. Dažādu zivju sugu piemērošanās spēja arī ir ļoti atšķirīga. Galvenā nozīme acīmredzot ir klimata pārmaiņu ātrumam un to ietekmei uz ūdenstilpēm. Klimata izmaiņu vispārējā tendence ir ūdens temperatūras paaugstināšanās, un par to ir iegūti zinātniski pierādījumi, piemēram, polārajos apvidos un Sibīrijas purvos. No otras puses, jūras ekosistēma uz klimata pārmaiņām reaģē relatīvi elastīgi. Upēs un ezeros situācija ir daudz sarežģītāka, bet šobrīd par klimata pārmaiņām iekšējos ūdeņos pētījumu skaits ir neliels.

| 3.3 | Akvakultūru audzēšanas iespējas klimata pārmaiņu rezultātā var uzlaboties. Nākotnē palielināsies ūdens apjoms, tādējādi palielinot piekrastes ūdeņu teritoriju un uzlabojot akvakultūru audzēšanas iespējas. Temperatūras paaugstināšanās ES ziemeļu ūdeņos arī veicinās zivju barības krājumu palielināšanos. Vienlaicīgi ūdens sasilšana var palielināt slimību izplatīšanās un kvalitātes pazemināšanās risku. Ūdens temperatūras izmaiņām būs ne tikai ekonomiskas, bet arī ekoloģiskas sekas, kas galvenokārt izpaudīsies kā bioloģiskās daudzveidības samazināšanās. |
| --- | --- |

3.3

Akvakultūru audzēšanas iespējas klimata pārmaiņu rezultātā var uzlaboties. Nākotnē palielināsies ūdens apjoms, tādējādi palielinot piekrastes ūdeņu teritoriju un uzlabojot akvakultūru audzēšanas iespējas. Temperatūras paaugstināšanās ES ziemeļu ūdeņos arī veicinās zivju barības krājumu palielināšanos. Vienlaicīgi ūdens sasilšana var palielināt slimību izplatīšanās un kvalitātes pazemināšanās risku. Ūdens temperatūras izmaiņām būs ne tikai ekonomiskas, bet arī ekoloģiskas sekas, kas galvenokārt izpaudīsies kā bioloģiskās daudzveidības samazināšanās.

| 3.4 | Zivju krājumu ilgtspējīga attīstība ir jāpamato ar zināšanām un pētniecību. ES zivsaimniecības politiku bieži ir bijis ļoti grūti vadīt un īstenot. Nozarei ir bija jāpārvar ievērojamas problēmas un grūtības, piemēram, rentabilitātes un dioksīna problēmas un zvejas regulēšana. Zivsaimniecības nozares pielāgošanās spēju varētu uzlabot arī, samazinot kaitīgas cilvēku darbības, kas izraisa eitrofikāciju un pazemina ūdens kvalitāti. Pētījumi par klimata pārmaiņām zivsaimniecības nozarē ir ļoti vajadzīgi. Ūdens ekosistēmu procesi ir ļoti sarežģīti, kas ievērojami apgrūtina pētniecību. Šādam darbam ES būtu jāpiešķir papildu finansējums un jāpaplašina daudzpusējie, starptautiskie zinātniskās izpētes pasākumi un sadarbība. |
| --- | --- |

3.4

Zivju krājumu ilgtspējīga attīstība ir jāpamato ar zināšanām un pētniecību. ES zivsaimniecības politiku bieži ir bijis ļoti grūti vadīt un īstenot. Nozarei ir bija jāpārvar ievērojamas problēmas un grūtības, piemēram, rentabilitātes un dioksīna problēmas un zvejas regulēšana. Zivsaimniecības nozares pielāgošanās spēju varētu uzlabot arī, samazinot kaitīgas cilvēku darbības, kas izraisa eitrofikāciju un pazemina ūdens kvalitāti. Pētījumi par klimata pārmaiņām zivsaimniecības nozarē ir ļoti vajadzīgi. Ūdens ekosistēmu procesi ir ļoti sarežģīti, kas ievērojami apgrūtina pētniecību. Šādam darbam ES būtu jāpiešķir papildu finansējums un jāpaplašina daudzpusējie, starptautiskie zinātniskās izpētes pasākumi un sadarbība.

4.   Ilgtermiņa stratēģiju nepieciešamība mežsaimniecībā

| 4.1 | ES mežu resursi nemitīgi palielinās. Tiek nocirsta tikai puse gada pieauguma, kamēr jaunu apmežošanas programmu rezultātā rodas mežu papildu rezerves. Uzkrājot oglekli, meži un koksne papildus okeāniem ir visnozīmīgākā oglekli absorbējošā ekosistēma. Vienlaicīgi koka izstrādājumi kalpo kā to produktu aizstājējs, kas ražoti no neatjaunojamām izejvielām. Eiropas mežsaimniecības politika ir dalībvalstu kompetencē. ES tiesību aktiem un starptautiskiem nolīgumiem ir aizvien lielāka ietekme uz Eiropas mežsaimniecības politiku. Ministru konference par mežu aizsardzību Eiropā (Ministerial Conference on the protection of forests in Europe — MCFPE) ir noteikusi ilgtspējīgas mežsaimniecības kritērijus un rādītājus, kas kalpo kā galvenais atskaites punkts mežu resursu ilgtspējīgai izmantošanai. Eiropas Savienībai ilgtspējīgas attīstības ietvaros būtu jāatbalsta minētais process, protams, vienlaicīgi ievērojot subsidiaritātes principu. |
| --- | --- |

4.1

ES mežu resursi nemitīgi palielinās. Tiek nocirsta tikai puse gada pieauguma, kamēr jaunu apmežošanas programmu rezultātā rodas mežu papildu rezerves. Uzkrājot oglekli, meži un koksne papildus okeāniem ir visnozīmīgākā oglekli absorbējošā ekosistēma. Vienlaicīgi koka izstrādājumi kalpo kā to produktu aizstājējs, kas ražoti no neatjaunojamām izejvielām. Eiropas mežsaimniecības politika ir dalībvalstu kompetencē. ES tiesību aktiem un starptautiskiem nolīgumiem ir aizvien lielāka ietekme uz Eiropas mežsaimniecības politiku. Ministru konference par mežu aizsardzību Eiropā (Ministerial Conference on the protection of forests in Europe — MCFPE) ir noteikusi ilgtspējīgas mežsaimniecības kritērijus un rādītājus, kas kalpo kā galvenais atskaites punkts mežu resursu ilgtspējīgai izmantošanai. Eiropas Savienībai ilgtspējīgas attīstības ietvaros būtu jāatbalsta minētais process, protams, vienlaicīgi ievērojot subsidiaritātes principu.

| 4.2 | Lietpratīga mežu apsaimniekošana ir pamats, lai pielāgotos klimata pārmaiņām. Lielākā daļa ES mežu tiek pastāvīgi apsaimniekoti, tādēļ tie spēj saglabāt augstu ražošanas apjomu un dzīvotspēju. Mežsaimniecības ilgie laikposmi ar 15–150 gadus ilgiem reģenerācijas periodiem nozīmē, ka iespējamajiem pielāgošanās pasākumiem ir jāsākas, cik drīz vien iespējams. Šobrīd galvenā uzmanība būtu jāveltī mežu atjaunošanas metodēm, tajā skaitā koku sugu izvēlei. Tā kā ir paredzams, ka klimatiskie apstākļi relatīvi īsā laikposmā ievērojami mainīsies, Eiropas meži kļūs neaizsargātāki pret insektu nodarītiem kaitējumiem. ES būtu jāveicina labāka valsts mežu apsaimniekošanas iestāžu un ieinteresēto aprindu sadarbība, lai sagatavotos biotisko organismu, piemēram, insektu un sēņu izraisītajiem lielākajiem draudiem. |
| --- | --- |

4.2

Lietpratīga mežu apsaimniekošana ir pamats, lai pielāgotos klimata pārmaiņām. Lielākā daļa ES mežu tiek pastāvīgi apsaimniekoti, tādēļ tie spēj saglabāt augstu ražošanas apjomu un dzīvotspēju. Mežsaimniecības ilgie laikposmi ar 15–150 gadus ilgiem reģenerācijas periodiem nozīmē, ka iespējamajiem pielāgošanās pasākumiem ir jāsākas, cik drīz vien iespējams. Šobrīd galvenā uzmanība būtu jāveltī mežu atjaunošanas metodēm, tajā skaitā koku sugu izvēlei. Tā kā ir paredzams, ka klimatiskie apstākļi relatīvi īsā laikposmā ievērojami mainīsies, Eiropas meži kļūs neaizsargātāki pret insektu nodarītiem kaitējumiem. ES būtu jāveicina labāka valsts mežu apsaimniekošanas iestāžu un ieinteresēto aprindu sadarbība, lai sagatavotos biotisko organismu, piemēram, insektu un sēņu izraisītajiem lielākajiem draudiem.

| 4.3 | Eiropas Savienībā ir plaša mežu daudzveidība. Atkarībā no ģeogrāfiskās atrašanās vietas Eiropas mežus var iedalīt boreālajos, Atlantijas, kontinentālajos, Vidusjūras, alpīnajos un Makronēzijas mežos. Šo zonu biotiskās atšķirības ir ārkārtīgi lielas. Izstrādājot pielāgošanās klimata pārmaiņām stratēģiju primārajā rūpniecībā, mežsaimniecības stratēģija ir jāizstrādā valsts vai reģionālajā līmenī. Meži pilda svarīgas funkcijas kā nozīmīgi Eiropas dabas ekosistēmas stabilizētāji, un to saglabāšanai būs izšķiroša ietekme uz kontinenta dabisko un daļēji dabisko ekosistēmu stabilitāti. |
| --- | --- |

4.3

Eiropas Savienībā ir plaša mežu daudzveidība. Atkarībā no ģeogrāfiskās atrašanās vietas Eiropas mežus var iedalīt boreālajos, Atlantijas, kontinentālajos, Vidusjūras, alpīnajos un Makronēzijas mežos. Šo zonu biotiskās atšķirības ir ārkārtīgi lielas. Izstrādājot pielāgošanās klimata pārmaiņām stratēģiju primārajā rūpniecībā, mežsaimniecības stratēģija ir jāizstrādā valsts vai reģionālajā līmenī. Meži pilda svarīgas funkcijas kā nozīmīgi Eiropas dabas ekosistēmas stabilizētāji, un to saglabāšanai būs izšķiroša ietekme uz kontinenta dabisko un daļēji dabisko ekosistēmu stabilitāti.

| 4.4 | Klimata pārmaiņu dēļ ir palielinājies dabas katastrofu skaits, un paredzams, ka tas turpinās palielināties. Attiecībā uz mežiem tas nozīmē biežākus meža ugunsgrēkus, vētru izraisītus postījumus un plašus insektu nodarītus kaitējumus. ES būtu jāveic pasākumi nekavējošai atbalsta mobilizācijai un jānodrošina finansiāla palīdzība, piemēram, no ES Solidaritātes fonda vai līdzīgiem instrumentiem, lai spētu pārvarēt šādas krīzes situācijas. |
| --- | --- |

4.4

Klimata pārmaiņu dēļ ir palielinājies dabas katastrofu skaits, un paredzams, ka tas turpinās palielināties. Attiecībā uz mežiem tas nozīmē biežākus meža ugunsgrēkus, vētru izraisītus postījumus un plašus insektu nodarītus kaitējumus. ES būtu jāveic pasākumi nekavējošai atbalsta mobilizācijai un jānodrošina finansiāla palīdzība, piemēram, no ES Solidaritātes fonda vai līdzīgiem instrumentiem, lai spētu pārvarēt šādas krīzes situācijas.

| 4.5 | Ņemot vērā lielo neaizsargātību pret biotisko piesārņojumu, ES ir jāīsteno stingra kontroles politika attiecībā uz apaļkokiem un koksnes izstrādājumiem, kas tiek ievesti no trešām valstīm. Tas ir efektīvs veids, kā aizsargāt Eiropas mežus pret kaitīgām svešām sugām, piemēram, atsevišķām insektu un sēņu sugām. Tomēr ievešanas kontrole nedrīkst radīt nepamatotus šķēršļus starptautiskajai tirdzniecībai. |
| --- | --- |

4.5

Ņemot vērā lielo neaizsargātību pret biotisko piesārņojumu, ES ir jāīsteno stingra kontroles politika attiecībā uz apaļkokiem un koksnes izstrādājumiem, kas tiek ievesti no trešām valstīm. Tas ir efektīvs veids, kā aizsargāt Eiropas mežus pret kaitīgām svešām sugām, piemēram, atsevišķām insektu un sēņu sugām. Tomēr ievešanas kontrole nedrīkst radīt nepamatotus šķēršļus starptautiskajai tirdzniecībai.

| 4.6 | Meža ugunsgrēki jau ir liela problēma, īpaši ES dienvidu reģionos. Tā kā klimata pārmaiņu dēļ ir paredzams situācijas saasinājums, ir svarīgi, lai ES intensīvi turpinātu jau iesākto darbu mežu ugunsgrēku profilakses un ierobežošanas jomā un Eiropas riska pārvaldības plānu izstrādāšanā. |
| --- | --- |

4.6

Meža ugunsgrēki jau ir liela problēma, īpaši ES dienvidu reģionos. Tā kā klimata pārmaiņu dēļ ir paredzams situācijas saasinājums, ir svarīgi, lai ES intensīvi turpinātu jau iesākto darbu mežu ugunsgrēku profilakses un ierobežošanas jomā un Eiropas riska pārvaldības plānu izstrādāšanā.

| 4.7 | Pateicoties ilgtspējīgai meža apsaimniekošanai, ES mežu potenciāls nemitīgi pieaug. Koksne ir atjaunojamais dabas resurss, un tās kā būvmateriālu un enerģijas avota izmantošanas veicināšana sabiedrībā ir visefektīvākais veids oglekļa dioksīda piesaistīšanai kokos un koksnes izstrādājumos, kas darbojas kā oglekli absorbējošas ekosistēmas un ir aizvietotāji materiāliem, kuri iegūti no neatjaunojamiem resursiem. Daudzās valstīs meža izmantošanas palielināšana ir viena no nedaudzajām iespējām radīt jaunas darbavietas, īpaši lauku vidē. Tas galvenokārt attiecas uz koksnes enerģijas ražošanu, kurā ir vajadzīgs liels darbinieku skaits un ko vietējie uzņēmēji bieži ražo, izmantojot vienkāršas apkures iekārtas. |
| --- | --- |

4.7

Pateicoties ilgtspējīgai meža apsaimniekošanai, ES mežu potenciāls nemitīgi pieaug. Koksne ir atjaunojamais dabas resurss, un tās kā būvmateriālu un enerģijas avota izmantošanas veicināšana sabiedrībā ir visefektīvākais veids oglekļa dioksīda piesaistīšanai kokos un koksnes izstrādājumos, kas darbojas kā oglekli absorbējošas ekosistēmas un ir aizvietotāji materiāliem, kuri iegūti no neatjaunojamiem resursiem. Daudzās valstīs meža izmantošanas palielināšana ir viena no nedaudzajām iespējām radīt jaunas darbavietas, īpaši lauku vidē. Tas galvenokārt attiecas uz koksnes enerģijas ražošanu, kurā ir vajadzīgs liels darbinieku skaits un ko vietējie uzņēmēji bieži ražo, izmantojot vienkāršas apkures iekārtas.

| 4.8 | Meža apsaimniekošana pamatojas uz kompleksu bioloģisku sistēmu, kuras izpētei ir vajadzīgs ilgs laiks, cita starpā arī ilgā reģenerācijas perioda dēļ. Infrastruktūra un dažādu veidu loģistikas sistēmas ir viens no ekonomiski dzīvotspējīgas mežsaimniecības stūrakmeņiem. Paredzams, ka klimata pārmaiņas izraisīs sausumu dienvidos un vienlaicīgi augstāku mitruma saturu ziemeļu reģionu augsnē, kas nozīmē nepieciešamību attīstīt tādas mežizstrādes mašīnas, kuras var efektīvi darboties, nopietni neietekmējot augsnes virskārtu, piemēram, gadījumos, kad ar mašīnām strādā, un investēt fundamentālajos bioloģiskajos pētījumos. ES būtu jānodrošina atbilstošs finansējums pētniecībai un attīstībai šajā nozarē, lai spētu saglabāt Eiropas mežsaimniecības modeli un piemēroties mainīgajiem klimatiskajiem apstākļiem. Ir jāņem vērā Koksnes apstrādes un pārstrādes nozares tehnoloģiju platforma (Forest-Based Sector Technology Platform), kas tika izveidota, sagatavojot Septīto izpētes pamatprogrammu. Jāveicina pētniecības iestāžu sadarbība Eiropā un pasaulē. |
| --- | --- |

4.8

Meža apsaimniekošana pamatojas uz kompleksu bioloģisku sistēmu, kuras izpētei ir vajadzīgs ilgs laiks, cita starpā arī ilgā reģenerācijas perioda dēļ. Infrastruktūra un dažādu veidu loģistikas sistēmas ir viens no ekonomiski dzīvotspējīgas mežsaimniecības stūrakmeņiem. Paredzams, ka klimata pārmaiņas izraisīs sausumu dienvidos un vienlaicīgi augstāku mitruma saturu ziemeļu reģionu augsnē, kas nozīmē nepieciešamību attīstīt tādas mežizstrādes mašīnas, kuras var efektīvi darboties, nopietni neietekmējot augsnes virskārtu, piemēram, gadījumos, kad ar mašīnām strādā, un investēt fundamentālajos bioloģiskajos pētījumos. ES būtu jānodrošina atbilstošs finansējums pētniecībai un attīstībai šajā nozarē, lai spētu saglabāt Eiropas mežsaimniecības modeli un piemēroties mainīgajiem klimatiskajiem apstākļiem. Ir jāņem vērā Koksnes apstrādes un pārstrādes nozares tehnoloģiju platforma (Forest-Based Sector Technology Platform), kas tika izveidota, sagatavojot Septīto izpētes pamatprogrammu. Jāveicina pētniecības iestāžu sadarbība Eiropā un pasaulē.

| 4.9 | Ekonomiski dzīvotspējīga mežsaimniecība ir absolūti nepieciešama, lai nodrošinātu privātpersonām un valstij piederošo Eiropas mežu pienācīgu apsaimniekošanu un to veselīguma saglabāšanu. Visos tiesību aktos Eiropas Savienībai būtu jāatzīst, ka mežu nozare ir neatkarīga ekonomikas nozare, un vienmēr jāvērtē sekas no šāda aspekta, lai neapzināti netiktu pieņemti tādi noteikumi, kas ir pretrunā ar minēto uzskatu. |
| --- | --- |

4.9

Ekonomiski dzīvotspējīga mežsaimniecība ir absolūti nepieciešama, lai nodrošinātu privātpersonām un valstij piederošo Eiropas mežu pienācīgu apsaimniekošanu un to veselīguma saglabāšanu. Visos tiesību aktos Eiropas Savienībai būtu jāatzīst, ka mežu nozare ir neatkarīga ekonomikas nozare, un vienmēr jāvērtē sekas no šāda aspekta, lai neapzināti netiktu pieņemti tādi noteikumi, kas ir pretrunā ar minēto uzskatu.

| 4.10 | Vietējās koku sugas spēj labāk pielāgoties vietējām klimata pārmaiņām, cita starpā, to ģenētiskā sastāva dēļ. Tādēļ būtu jādod priekšroka vietējām koku sugām, vienlaicīgi mēģinot ieviest atsevišķas sugas vairāk uz Eiropas ziemeļiem. Turklāt vietās, kur tas ir iespējams, ir ieteicams veidot jaukto koku mežus. |
| --- | --- |

4.10

Vietējās koku sugas spēj labāk pielāgoties vietējām klimata pārmaiņām, cita starpā, to ģenētiskā sastāva dēļ. Tādēļ būtu jādod priekšroka vietējām koku sugām, vienlaicīgi mēģinot ieviest atsevišķas sugas vairāk uz Eiropas ziemeļiem. Turklāt vietās, kur tas ir iespējams, ir ieteicams veidot jaukto koku mežus.

| 4.11 | Paredzams, ka klimata pārmaiņas turpinās palielināt ekonomisko nevienlīdzību starp rūpnieciski attīstītajām un jaunattīstības valstīm. Eiropas Savienībai būtu jāatbalsta centieni izstrādāt globāli saistošu mežu konvenciju, kurā iekļautas pielāgošanās stratēģijas, kas varētu palīdzēt virzīt daudzu jaunattīstības valstu attīstību. Lai saglabātu nozīmīgus mežu resursus visā pasaulē, ir nepieciešama veiktspējas uzlabošana un pārvaldība. Tīras attīstības mehānisms (Clean Development Mechanism — CDM), kas izveidots saskaņā ar Kioto Protokolu, ir ES iesaistīto dalībnieku iniciatīva veicināt apmežošanu jaunattīstības valstīs, kā arī līdzeklis ES centienu palielināšanai, lai jaunattīstības valstīs izveidotu oglekļa dioksīda kvotu sistēmu. |
| --- | --- |

4.11

Paredzams, ka klimata pārmaiņas turpinās palielināt ekonomisko nevienlīdzību starp rūpnieciski attīstītajām un jaunattīstības valstīm. Eiropas Savienībai būtu jāatbalsta centieni izstrādāt globāli saistošu mežu konvenciju, kurā iekļautas pielāgošanās stratēģijas, kas varētu palīdzēt virzīt daudzu jaunattīstības valstu attīstību. Lai saglabātu nozīmīgus mežu resursus visā pasaulē, ir nepieciešama veiktspējas uzlabošana un pārvaldība. Tīras attīstības mehānisms (Clean Development Mechanism — CDM), kas izveidots saskaņā ar Kioto Protokolu, ir ES iesaistīto dalībnieku iniciatīva veicināt apmežošanu jaunattīstības valstīs, kā arī līdzeklis ES centienu palielināšanai, lai jaunattīstības valstīs izveidotu oglekļa dioksīda kvotu sistēmu.

| 4.12 | Klimata pārmaiņām ir liela ietekme visā ES un dažādās kopienās. Eiropas Savienībai būtu vairāk jāatbalsta izglītības, apmācības un informatīvi pasākumi un sabiedriskās debates, lai pilsoņi varētu iegūt dziļāku izpratni par klimata pārmaiņu tālejošo ietekmi uz ES mežu nākotni. |
| --- | --- |

4.12

Klimata pārmaiņām ir liela ietekme visā ES un dažādās kopienās. Eiropas Savienībai būtu vairāk jāatbalsta izglītības, apmācības un informatīvi pasākumi un sabiedriskās debates, lai pilsoņi varētu iegūt dziļāku izpratni par klimata pārmaiņu tālejošo ietekmi uz ES mežu nākotni.

| 4.13 | Īstermiņā klimata pārmaiņām mežsaimniecībā var būt arī labvēlīga ietekme. Tas īpaši attiecas uz Eiropas ziemeļu reģioniem, kuros jau šobrīd ir moderna, labi attīstīta un patstāvīga mežsaimniecības nozare. Klimata pārmaiņu ietekme ir jāņem vērā, veicot mežsaimniecības attīstības pasākumus visā ES. |
| --- | --- |

4.13

Īstermiņā klimata pārmaiņām mežsaimniecībā var būt arī labvēlīga ietekme. Tas īpaši attiecas uz Eiropas ziemeļu reģioniem, kuros jau šobrīd ir moderna, labi attīstīta un patstāvīga mežsaimniecības nozare. Klimata pārmaiņu ietekme ir jāņem vērā, veicot mežsaimniecības attīstības pasākumus visā ES.

| 4.14 | Analizējot nākotnē paredzamās pārmaiņas, ir rūpīgi jāapsver korķa un citu mežsaimniecības produktu, kā ogas un sēnes, ražošana un vides pakalpojumi. Papildus korķim mūsdienu modernās mežsaimniecības un ilgtspējīgas attīstības nozīmīga sastāvdaļa ir medījamo dzīvnieku rezervju apsaimniekošana. |
| --- | --- |

4.14

Analizējot nākotnē paredzamās pārmaiņas, ir rūpīgi jāapsver korķa un citu mežsaimniecības produktu, kā ogas un sēnes, ražošana un vides pakalpojumi. Papildus korķim mūsdienu modernās mežsaimniecības un ilgtspējīgas attīstības nozīmīga sastāvdaļa ir medījamo dzīvnieku rezervju apsaimniekošana.

| 4.15 | Eiropas Savienības 1998. gadā pieņemtajā Meža stratēģijā un rīcības plānā, ko Komisija pašlaik izstrādā, būtu jāņem vērā klimata pārmaiņas un jāierosina nepieciešamie pasākumi koksnes resursu mobilizācijas veicināšanai. Komisijas paziņojumā un Eiropadomes secinājumos mežsaimniecības piemērošanās klimata pārmaiņām ir izvirzīta kā prioritārs mērķis. Šajā procesā ir svarīgi saglabāt efektīvu un ciešu sadarbību starp dažādiem Komisijas ģenerāldirektorātiem, dalībvalstīm un ieinteresētajām aprindām. |
| --- | --- |

4.15

Eiropas Savienības 1998. gadā pieņemtajā Meža stratēģijā un rīcības plānā, ko Komisija pašlaik izstrādā, būtu jāņem vērā klimata pārmaiņas un jāierosina nepieciešamie pasākumi koksnes resursu mobilizācijas veicināšanai. Komisijas paziņojumā un Eiropadomes secinājumos mežsaimniecības piemērošanās klimata pārmaiņām ir izvirzīta kā prioritārs mērķis. Šajā procesā ir svarīgi saglabāt efektīvu un ciešu sadarbību starp dažādiem Komisijas ģenerāldirektorātiem, dalībvalstīm un ieinteresētajām aprindām.

| 4.16 | ES ir jācenšas panākt zināma elastīguma iekļaušanu starptautiskos nolīgumos un mežsaimniecības programmās, lai, piemēram, ārkārtas gadījumos varētu izcirst mežus, ja pasliktinās koku veselība un tos nopietni apdraud insektu izraisīts kaitējums. Tas ļautu cietušās teritorijas strauji apmežot ar vispiemērotākajām koku sugām. |
| --- | --- |

4.16

ES ir jācenšas panākt zināma elastīguma iekļaušanu starptautiskos nolīgumos un mežsaimniecības programmās, lai, piemēram, ārkārtas gadījumos varētu izcirst mežus, ja pasliktinās koku veselība un tos nopietni apdraud insektu izraisīts kaitējums. Tas ļautu cietušās teritorijas strauji apmežot ar vispiemērotākajām koku sugām.

5.   Secinājumi un ieteikumi

| 5.1 | EESK uzskata, ka klimata pārmaiņas ir viena no lielākajām problēmām, kas tuvākajos gados un gadu desmitos būs jārisina Eiropas Savienībā un visā pasaulē. ES ir daudz intensīvāk jācenšas cīnīties ar klimata pārmaiņām un jāsāk izstrādāt mērķtiecīgas pielāgošanās stratēģijas dažādās politikas jomās. Turpmākajām prezidējošām valstīm ir jāvelta aizvien lielāka uzmanība klimata politikas paplašināšanai, iekļaujot tajā arī pielāgošanās pasākumus. |
| --- | --- |

5.1

EESK uzskata, ka klimata pārmaiņas ir viena no lielākajām problēmām, kas tuvākajos gados un gadu desmitos būs jārisina Eiropas Savienībā un visā pasaulē. ES ir daudz intensīvāk jācenšas cīnīties ar klimata pārmaiņām un jāsāk izstrādāt mērķtiecīgas pielāgošanās stratēģijas dažādās politikas jomās. Turpmākajām prezidējošām valstīm ir jāvelta aizvien lielāka uzmanība klimata politikas paplašināšanai, iekļaujot tajā arī pielāgošanās pasākumus.

| 5.2 | EESK uzskata, ka lauku rūpniecības nozares, lauksaimniecības, mežsaimniecības un zivsaimniecības siltumnīcefekta gāzu emisiju apjoms ir bijis neliels, tādēļ minētajām nozarēm ES klimata pārmaiņu politikā ir veltīts maz uzmanības. Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) pētījums liecina, ka klimata pārmaiņas ir nenovēršamas, tādēļ ir svarīgi, lai ES sagatavotu pielāgošanās pasākumus arī šajās nozarēs. |
| --- | --- |

5.2

EESK uzskata, ka lauku rūpniecības nozares, lauksaimniecības, mežsaimniecības un zivsaimniecības siltumnīcefekta gāzu emisiju apjoms ir bijis neliels, tādēļ minētajām nozarēm ES klimata pārmaiņu politikā ir veltīts maz uzmanības. Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) pētījums liecina, ka klimata pārmaiņas ir nenovēršamas, tādēļ ir svarīgi, lai ES sagatavotu pielāgošanās pasākumus arī šajās nozarēs.

| 5.3 | EESK uzskata, ka ir svarīgi, lai Savienība būtiski palielinātu līdzekļus pētniecībai nolūkā analizēt klimata pārmaiņas un pielāgošanās politiku un īstenot drošības programmas. Tas galvenokārt attiecas uz nozarēm, kuru pastāvēšana ir atkarīga no dabas resursiem. |
| --- | --- |

5.3

EESK uzskata, ka ir svarīgi, lai Savienība būtiski palielinātu līdzekļus pētniecībai nolūkā analizēt klimata pārmaiņas un pielāgošanās politiku un īstenot drošības programmas. Tas galvenokārt attiecas uz nozarēm, kuru pastāvēšana ir atkarīga no dabas resursiem.

| 5.4 | EESK aicina saglabāt ražošanai visus ES apstrādājamos laukus. Šajā sakarā ES ir jāpastiprina centieni, lai uzlabotu nodrošinātību ar pārtiku un piegādes drošību. Klimata pārmaiņu nenoteiktība minētajās primārās rūpniecības nozarēs ir īpaši jāņem vērā, plānojot turpmāko ES lauksaimniecības atbalsta un ražošanas politiku, kā arī tirdzniecības un enerģētikas politiku. |
| --- | --- |

5.4

EESK aicina saglabāt ražošanai visus ES apstrādājamos laukus. Šajā sakarā ES ir jāpastiprina centieni, lai uzlabotu nodrošinātību ar pārtiku un piegādes drošību. Klimata pārmaiņu nenoteiktība minētajās primārās rūpniecības nozarēs ir īpaši jāņem vērā, plānojot turpmāko ES lauksaimniecības atbalsta un ražošanas politiku, kā arī tirdzniecības un enerģētikas politiku.

| 5.5 | EESK aicina ES izmantot starptautiskus forumus informēšanai par klimata pārmaiņu kaitīgo ietekmi uz cīņu ar badu pasaulē, kam ir acīmredzamas sekas īpaši ekvatoriālo reģionu jaunattīstības valstīs. |
| --- | --- |

5.5

EESK aicina ES izmantot starptautiskus forumus informēšanai par klimata pārmaiņu kaitīgo ietekmi uz cīņu ar badu pasaulē, kam ir acīmredzamas sekas īpaši ekvatoriālo reģionu jaunattīstības valstīs.

| 5.6 | EESK uzskata, ka papildus klimata pārmaiņu apkarošanai ES un visām dalībvalstīm ir jāsāk gatavot nozaru pielāgošanās stratēģijas. Dažās dalībvalstīs šādas stratēģijas jau ir izstrādātas. Savienība var dot ieguldījumu šajā darbā, ar starptautisku nolīgumu palīdzību nodrošinot labu koordināciju un atbalstu, kas palīdzētu arī pastiprināt minētos centienus globālā līmenī. |
| --- | --- |

5.6

EESK uzskata, ka papildus klimata pārmaiņu apkarošanai ES un visām dalībvalstīm ir jāsāk gatavot nozaru pielāgošanās stratēģijas. Dažās dalībvalstīs šādas stratēģijas jau ir izstrādātas. Savienība var dot ieguldījumu šajā darbā, ar starptautisku nolīgumu palīdzību nodrošinot labu koordināciju un atbalstu, kas palīdzētu arī pastiprināt minētos centienus globālā līmenī.

| 5.7 | EESK uzskata, ka ir svarīgi izpētīt klimata pārmaiņu “atsitiena” jeb “rezonanses efektu” uz lauku rūpniecības nozarēm. Klimata pārmaiņas atstāj ievērojamas sekas arī citās nozarēs (rūpniecība, enerģētika, transports, tūrisms, veselības aizsardzība), kas netieši ietekmē lauku rūpniecības nozaru attīstību un pielāgošanās vajadzības. |
| --- | --- |

5.7

EESK uzskata, ka ir svarīgi izpētīt klimata pārmaiņu “atsitiena” jeb “rezonanses efektu” uz lauku rūpniecības nozarēm. Klimata pārmaiņas atstāj ievērojamas sekas arī citās nozarēs (rūpniecība, enerģētika, transports, tūrisms, veselības aizsardzība), kas netieši ietekmē lauku rūpniecības nozaru attīstību un pielāgošanās vajadzības.

| 5.8 | ES un dalībvalstu kompetence novērtēt klimata pārmaiņu ietekmi uz zivsaimniecību ir samērā vāja. Minētajā jomā veiktie pasākumi ir cieši saistīti ar ūdens resursu apsaimniekošanas turpmāko attīstību. Zivsaimniecības politikā būs jāvērtē arī nozares vajadzību pielāgošana, lai tādējādi pielāgotu nozari ūdens resursu un zvejas apstākļu izmaiņām. |
| --- | --- |

5.8

ES un dalībvalstu kompetence novērtēt klimata pārmaiņu ietekmi uz zivsaimniecību ir samērā vāja. Minētajā jomā veiktie pasākumi ir cieši saistīti ar ūdens resursu apsaimniekošanas turpmāko attīstību. Zivsaimniecības politikā būs jāvērtē arī nozares vajadzību pielāgošana, lai tādējādi pielāgotu nozari ūdens resursu un zvejas apstākļu izmaiņām.

| 5.9 | EESK uzskata, ka ir jāpalielina koksnes resursu ražošana un izmantošana un nopietni jāņem vērā mežu nozīme klimata pārmaiņu palēnināšanā. Pēc EESK domām, ir svarīgi palielināt apmežošanu gan ES, gan pasaulē. Tai vajadzētu būt arī galvenajai ES attīstības politikas prioritātei. |
| --- | --- |

5.9

EESK uzskata, ka ir jāpalielina koksnes resursu ražošana un izmantošana un nopietni jāņem vērā mežu nozīme klimata pārmaiņu palēnināšanā. Pēc EESK domām, ir svarīgi palielināt apmežošanu gan ES, gan pasaulē. Tai vajadzētu būt arī galvenajai ES attīstības politikas prioritātei.

| 5.10 | EESK ierosina Komisijai sākt plašu informatīvu un izglītojošu kampaņu ES un starptautiskā līmenī nolūkā palielināt pilsoniskās sabiedrības dalībnieku un politiski atbildīgo personu izpratni. Tas varētu paātrināt pielāgošanās stratēģiju izstrādāšanu un īstenošanu. |
| --- | --- |

5.10

EESK ierosina Komisijai sākt plašu informatīvu un izglītojošu kampaņu ES un starptautiskā līmenī nolūkā palielināt pilsoniskās sabiedrības dalībnieku un politiski atbildīgo personu izpratni. Tas varētu paātrināt pielāgošanās stratēģiju izstrādāšanu un īstenošanu.

Briselē, 2006. gada 18. janvārī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētāja

Anne-Marie SIGMUND

---

| 21.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 69/10 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 69/10

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu “Komisijas ziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai par spirtam un alkoholiskajiem dzērieniem piemērojamām akcīzes nodokļa likmēm (iesniegts saskaņā ar Padomes Direktīvas 92/84/EEK par spirta un alkoholisko dzērienu akcīzes nodokļa likmju saskaņošanu 8. pantu)”

(COM(2004) 223 galīgā red.)

(2006/C 69/03)

Komisija saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 262. pantu 2004. gada 27. maijā nolēma apspriesties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par augstāk minēto tematu

Ekonomikas un monetārās savienības un ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa, kas bija atbildīga par Komitejas dokumenta sagatavošanu, pieņēma atzinumu 2005. gada 8. novembrī. Ziņotājs — Wilkinson kgs.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 423. plenārajā sesijā, kas notika 2006. gada 18. un 19. janvārī (18. janvāra sēdē), ar 81 balsi “par”, 33 — “pret” un 15 atturoties pieņēma šādu atzinumu.

1.   Secinājumu un ieteikumu kopsavilkums

| 1.1 | Pašreizējā nodokļu sistēma attiecībā uz spirtu un alkoholiskajiem dzērieniem nedarbojas tā, kā to iekšējā tirgus apstākļos sagaida patērētāji, taču dalībvalstis nav vienojušās par šiem produktiem piemērojamo akcīzes nodokļa likmju saskaņošanu, izņemot šobrīd spēkā esošo vienošanos par piemērojamām minimālajām nodokļu likmēm. Tirdzniecības darbinieki par akcīzes nodokļiem uzskata nodokļus, kas jāmaksā patēriņa valstī. |
| --- | --- |

1.1

Pašreizējā nodokļu sistēma attiecībā uz spirtu un alkoholiskajiem dzērieniem nedarbojas tā, kā to iekšējā tirgus apstākļos sagaida patērētāji, taču dalībvalstis nav vienojušās par šiem produktiem piemērojamo akcīzes nodokļa likmju saskaņošanu, izņemot šobrīd spēkā esošo vienošanos par piemērojamām minimālajām nodokļu likmēm. Tirdzniecības darbinieki par akcīzes nodokļiem uzskata nodokļus, kas jāmaksā patēriņa valstī.

| 1.2 | Prasībām par Komisijas ziņojumiem attiecībā uz pašreizējo sistēmu ir jābūt reālistiskākām, nosakot, ka tie iesniedzami ne biežāk kā reizi piecos gados. |
| --- | --- |

1.2

Prasībām par Komisijas ziņojumiem attiecībā uz pašreizējo sistēmu ir jābūt reālistiskākām, nosakot, ka tie iesniedzami ne biežāk kā reizi piecos gados.

| 1.3 | Esošā sistēma regulāri rada problēmas, kas saistītas ar atsevišķu produktu vietu šobrīd spēkā esošajā sistēmā, taču šai problēmai nav vienkārša risinājuma; tā rezultātā katra dalībvalsts ir radusi savu risinājumu. Problēmas pastāv arī attiecībā uz pareizu kombinētās nomenklatūras kodu piešķiršanu. Jāņem vērā divi lielie šo produktu tirdzniecības tipi — no vienas puses, tirdzniecība starp uzņēmumiem, no otras puses — pārdošana privātpersonām. Uz tiem abiem attiecas divi tirdzniecības veidi — tiešie pirkumi un pasūtījumi –, kam ir atšķirīgas problēmas. |
| --- | --- |

1.3

Esošā sistēma regulāri rada problēmas, kas saistītas ar atsevišķu produktu vietu šobrīd spēkā esošajā sistēmā, taču šai problēmai nav vienkārša risinājuma; tā rezultātā katra dalībvalsts ir radusi savu risinājumu. Problēmas pastāv arī attiecībā uz pareizu kombinētās nomenklatūras kodu piešķiršanu. Jāņem vērā divi lielie šo produktu tirdzniecības tipi — no vienas puses, tirdzniecība starp uzņēmumiem, no otras puses — pārdošana privātpersonām. Uz tiem abiem attiecas divi tirdzniecības veidi — tiešie pirkumi un pasūtījumi –, kam ir atšķirīgas problēmas.

| 1.4 | No veselības viedokļa problēmas rodas pārmērīgas alkohola lietošanas rezultātā, taču minētās problēmas neizraisa forma, kādā alkohols tiek patērēts. |
| --- | --- |

1.4

No veselības viedokļa problēmas rodas pārmērīgas alkohola lietošanas rezultātā, taču minētās problēmas neizraisa forma, kādā alkohols tiek patērēts.

| 1.5 | Augstāku akcīzes nodokļa likmju piemērošana nerisina pārmērīgas alkohola lietošanas problēmas. Nav pārliecinošu pierādījumu tam, ka augstas akcīzes nodokļa likmes piemērošana ilgākā laika posmā samazina pārmērīgu alkohola lietošanu. Tāpēc nepieciešams meklēt citus minēto problēmu risinājumus, galvenokārt izglītojošos un preventīvos pasākumus, kuru mērķis ir tautas veselības uzlabošana. |
| --- | --- |

1.5

Augstāku akcīzes nodokļa likmju piemērošana nerisina pārmērīgas alkohola lietošanas problēmas. Nav pārliecinošu pierādījumu tam, ka augstas akcīzes nodokļa likmes piemērošana ilgākā laika posmā samazina pārmērīgu alkohola lietošanu. Tāpēc nepieciešams meklēt citus minēto problēmu risinājumus, galvenokārt izglītojošos un preventīvos pasākumus, kuru mērķis ir tautas veselības uzlabošana.

| 1.6 | Iesakām Komisijai izskatīt iespēju iedalīt alkoholu saturošos dzērienus divās pamatkategorijās un ieviest 7.3. līdz 7.10. punktā norādīto standarta nodokļu piemērošanas bāzi visiem šajās kategorijās ietilpstošajiem alkoholiskajiem dzērieniem, nosakot nodokļa likmi alkoholiskajiem dzērieniem atbilstoši to veidam pēc izgatavošanas metodes, to ietekmei uz veselību un spirta saturam tajos. Tomēr attiecībā uz vīnu un citiem raudzētajiem dzērieniem (alu, sidru un raudzētu bumbieru sulu) ir jābūt īpašai pieejai. |
| --- | --- |

1.6

Iesakām Komisijai izskatīt iespēju iedalīt alkoholu saturošos dzērienus divās pamatkategorijās un ieviest 7.3. līdz 7.10. punktā norādīto standarta nodokļu piemērošanas bāzi visiem šajās kategorijās ietilpstošajiem alkoholiskajiem dzērieniem, nosakot nodokļa likmi alkoholiskajiem dzērieniem atbilstoši to veidam pēc izgatavošanas metodes, to ietekmei uz veselību un spirta saturam tajos. Tomēr attiecībā uz vīnu un citiem raudzētajiem dzērieniem (alu, sidru un raudzētu bumbieru sulu) ir jābūt īpašai pieejai.

| 1.7 | Vienlaicīgi tiek atzīts, ka šīs pārmaiņas nav iespējams īstenot ātri, un to ieviešanai nepieciešams ievērojams laika periods. |
| --- | --- |

1.7

Vienlaicīgi tiek atzīts, ka šīs pārmaiņas nav iespējams īstenot ātri, un to ieviešanai nepieciešams ievērojams laika periods.

2.   Argumentācija

| 2.1 | Komisija ir iesniegusi ziņojumu (1) par ES mēroga sistēmu minimālās nodokļa likmes piemērošanai spirtam un alkoholiskajiem dzērieniem. Tajā apskatīta pašreizējās sistēmas darbība saistībā ar iekšējā tirgus funkcionēšanu. Komisija secina, ka dalībvalstīs piemēroto nodokļa likmju saskaņošana varētu samazināt krāpšanu un konkurences traucējumus. |
| --- | --- |

2.1

Komisija ir iesniegusi ziņojumu (1) par ES mēroga sistēmu minimālās nodokļa likmes piemērošanai spirtam un alkoholiskajiem dzērieniem. Tajā apskatīta pašreizējās sistēmas darbība saistībā ar iekšējā tirgus funkcionēšanu. Komisija secina, ka dalībvalstīs piemēroto nodokļa likmju saskaņošana varētu samazināt krāpšanu un konkurences traucējumus.

| 2.2 | Tomēr Komisija atzīmē, ka dažādās dalībvalstīs valda atšķirīgi uzskati par atbilstošām minimālajām nodokļa likmēm (2), un, tā kā pārmaiņu ieviešanai nepieciešams vienbalsīgs lēmums, vēlas uzsākt plašas debates, ņemot vērā visus šī jautājuma būtiskākos aspektus. Ir nepieciešama direktīvas (3) noteikumu tālāka izvērtēšana, iekļaujot šo jautājumu minētajās debatēs. Minētais ir Komitejas ieguldījums šī jautājuma risināšanā. |
| --- | --- |

2.2

Tomēr Komisija atzīmē, ka dažādās dalībvalstīs valda atšķirīgi uzskati par atbilstošām minimālajām nodokļa likmēm (2), un, tā kā pārmaiņu ieviešanai nepieciešams vienbalsīgs lēmums, vēlas uzsākt plašas debates, ņemot vērā visus šī jautājuma būtiskākos aspektus. Ir nepieciešama direktīvas (3) noteikumu tālāka izvērtēšana, iekļaujot šo jautājumu minētajās debatēs. Minētais ir Komitejas ieguldījums šī jautājuma risināšanā.

3.   Vispārējas piezīmes

| 3.1 | Komisijas ziņojumā ietverta noderīga situācijas analīze un minēta virkne faktu, kas pierāda, ka pārmaiņas ir nepieciešamas, lai iekšējā tirgus darbība kļūtu efektīvāka un labvēlīgāka patērētājiem Eiropā, tā nosacījumi būtu skaidrāki alkoholisko dzērienu nozarē iesaistītajiem, radītu mazāk konkurences traucējumu un būtiski samazinātu pašreizējās ar krāpšanu un kontrabandu saistītās problēmas. |
| --- | --- |

3.1

Komisijas ziņojumā ietverta noderīga situācijas analīze un minēta virkne faktu, kas pierāda, ka pārmaiņas ir nepieciešamas, lai iekšējā tirgus darbība kļūtu efektīvāka un labvēlīgāka patērētājiem Eiropā, tā nosacījumi būtu skaidrāki alkoholisko dzērienu nozarē iesaistītajiem, radītu mazāk konkurences traucējumu un būtiski samazinātu pašreizējās ar krāpšanu un kontrabandu saistītās problēmas.

| 3.2 | Ziņojumā sniegti dati, kas pierāda, cik būtiski ir dalībvalstu ieņēmumi no alkoholisko dzērienu akcīzes nodokļa (4) un kādā mērā tie atšķiras (5). |
| --- | --- |

3.2

Ziņojumā sniegti dati, kas pierāda, cik būtiski ir dalībvalstu ieņēmumi no alkoholisko dzērienu akcīzes nodokļa (4) un kādā mērā tie atšķiras (5).

| 3.3 | Katrā dalībvalstī ir sava nodokļu politika, un šobrīd nekas neliecina par dalībvalstu vēlmi tās saskaņot. Tas izskaidro Komisijas nespēju sniegt ziņojumus par esošās sistēmas īstenošanu tik regulāri, kā prasīts, neskatoties uz Komisijas centieniem. Jānosaka reālistiskākas prasības attiecībā uz ziņojumu sniegšanas biežumu, paredzot, ka tie iesniedzami reizi 5 gados. |
| --- | --- |

3.3

Katrā dalībvalstī ir sava nodokļu politika, un šobrīd nekas neliecina par dalībvalstu vēlmi tās saskaņot. Tas izskaidro Komisijas nespēju sniegt ziņojumus par esošās sistēmas īstenošanu tik regulāri, kā prasīts, neskatoties uz Komisijas centieniem. Jānosaka reālistiskākas prasības attiecībā uz ziņojumu sniegšanas biežumu, paredzot, ka tie iesniedzami reizi 5 gados.

| 3.4 | Izstrādājot minētās politikas, dalībvalstis ņem vērā iepriekšējo pieredzi, tautas veselību, attiecīgos pētījumus, kultūru un dzīvesveidu. Nodokļu jomā pārmaiņas iespējamas tikai ar vienbalsīgu lēmumu, tādējādi, lai ieviestu jebkuras būtiskas pārmaiņas, nepieciešams ilgs laiks. |
| --- | --- |

3.4

Izstrādājot minētās politikas, dalībvalstis ņem vērā iepriekšējo pieredzi, tautas veselību, attiecīgos pētījumus, kultūru un dzīvesveidu. Nodokļu jomā pārmaiņas iespējamas tikai ar vienbalsīgu lēmumu, tādējādi, lai ieviestu jebkuras būtiskas pārmaiņas, nepieciešams ilgs laiks.

| 3.5 | Ir lietderīgi vēlreiz uzsvērt, ka akcīzes nodoklis (6) piemērojams spirtu saturošiem dzērieniem, taču piemērojamās likmes atšķiras atkarībā no attiecīgā dzēriena kategorijas. |
| --- | --- |

3.5

Ir lietderīgi vēlreiz uzsvērt, ka akcīzes nodoklis (6) piemērojams spirtu saturošiem dzērieniem, taču piemērojamās likmes atšķiras atkarībā no attiecīgā dzēriena kategorijas.

4.   Iekšējais tirgus

| 4.1 | Nodokļu izraisītie konkurences traucējumi (7) un tirdzniecības plūsmas novirzīšanās neatbilst iekšējā tirgus principiem, apskatot tos atsevišķi; taču tās joprojām ir ES alkoholisko dzērienu tirgum raksturīgas iezīmes. |
| --- | --- |

4.1

Nodokļu izraisītie konkurences traucējumi (7) un tirdzniecības plūsmas novirzīšanās neatbilst iekšējā tirgus principiem, apskatot tos atsevišķi; taču tās joprojām ir ES alkoholisko dzērienu tirgum raksturīgas iezīmes.

| 4.2 | No otras puses, iekšējais tirgus ļauj patērētājam gūt labumu no iespējas veikt pārrobežu alkohola pirkumus. Komiteja atbalstīja nesen iesniegto priekšlikumu par minēto priekšrocību palielināšanu un racionalizēšanu, pieļaujot spirta iegādi, izmantojot tālpārdošanas iespējas, kas pozitīvi vērtējams no preču brīvas aprites aspekta. |
| --- | --- |

4.2

No otras puses, iekšējais tirgus ļauj patērētājam gūt labumu no iespējas veikt pārrobežu alkohola pirkumus. Komiteja atbalstīja nesen iesniegto priekšlikumu par minēto priekšrocību palielināšanu un racionalizēšanu, pieļaujot spirta iegādi, izmantojot tālpārdošanas iespējas, kas pozitīvi vērtējams no preču brīvas aprites aspekta.

| 4.3 | Tomēr lielākajai daļai dalībvalstu ir jāatzīst nepieciešamība vairāk līdzekļu izlietot kontrabandas un krāpšanas, ko galvenokārt izraisa atšķirīgu akcīzes nodokļa (un PVN) likmju piemērošana, apkarošanai. Minētās noziedzīgās darbības ir nopietna problēma ES, kas lielākoties tieši ietekmē tās dalībvalstis, kurās alkoholiskajiem dzērieniem tiek piemērotas visaugstākās nodokļa likmes. |
| --- | --- |

4.3

Tomēr lielākajai daļai dalībvalstu ir jāatzīst nepieciešamība vairāk līdzekļu izlietot kontrabandas un krāpšanas, ko galvenokārt izraisa atšķirīgu akcīzes nodokļa (un PVN) likmju piemērošana, apkarošanai. Minētās noziedzīgās darbības ir nopietna problēma ES, kas lielākoties tieši ietekmē tās dalībvalstis, kurās alkoholiskajiem dzērieniem tiek piemērotas visaugstākās nodokļa likmes.

| 4.4 | Paplašināšanās ietekme (ja tāda šajā jomā ir) vēl nav skaidra. Ņemot vērā, ka tiek piemērotas vienas un tās pašas direktīvas un to, ka vairākām “paplašināšanās” dalībvalstīm bija jāpalielina pirms pievienošanās piemērotā akcīzes nodokļa likme, minētajās valstīs nav paredzami īpaši atšķirīgi rezultāti. |
| --- | --- |

4.4

Paplašināšanās ietekme (ja tāda šajā jomā ir) vēl nav skaidra. Ņemot vērā, ka tiek piemērotas vienas un tās pašas direktīvas un to, ka vairākām “paplašināšanās” dalībvalstīm bija jāpalielina pirms pievienošanās piemērotā akcīzes nodokļa likme, minētajās valstīs nav paredzami īpaši atšķirīgi rezultāti.

5.   Minimālās likmes

| 5.1 | Vienīgais pasākums saskaņošanas jomā, par kuru 1992. gadā vienojās dalībvalstis, bija minimālās nodokļa likmes noteikšana katrai alkoholisko dzērienu kategorijai. Tika noteiktas šādas minimālās likmes:













  — | Stiprie alkoholiskie dzērieni: |
| --- | --- | --- |

5.1

Vienīgais pasākums saskaņošanas jomā, par kuru 1992. gadā vienojās dalībvalstis, bija minimālās nodokļa likmes noteikšana katrai alkoholisko dzērienu kategorijai. Tika noteiktas šādas minimālās likmes:

—

Stiprie alkoholiskie dzērieni:

EUR 550 par vienu hektolitru tīrā spirta

(EUR 5,5 par lts (8))

| — | Alus: |
| --- | --- |

—

Alus:

EUR 1,87 par vienu hektolitru/ alkohola saturs

(EUR 1,87 par lts)

| — | Starpprodukti: |
| --- | --- |

—

Starpprodukti:

EUR 45 par vienu hektolitru produkta

(EUR 2,5 par lts)

| — | Vīns (tajā skaitā dzirkstošais): |
| --- | --- |

—

Vīns (tajā skaitā dzirkstošais):

nulle

(nulle)

| 5.2 | Dalībvalstis jebkurā laikā var noteikt akcīzes nodokļa likmi, kas ir augstāka par noteikto minimumu. Tādējādi esošo minimālo nodokļa likmju nepalielināšanai nav izšķiroša nozīme no ieņēmumu palielināšanas viedokļa. Dažās dalībvalstīs nodokli alkoholam ir bijis nepieciešams palielināt un citās tas ir samazināts (9), tādējādi nodrošinot likmju tuvināšanu un samazinot pamudinājumu veikt alkohola pārrobežu pirkumus (likumīgus), kā arī krāpnieciskas darbības un kontrabandu iekšējā tirgū (pretlikumīgas darbības). Projekts pietuvina akcīzes nodokļa likmi minimālajai likmei, taču nenodrošina patiesu saskaņošanu, jo katra dalībvalsts turpinās noteikt savu pamatlikmi. |
| --- | --- |

5.2

Dalībvalstis jebkurā laikā var noteikt akcīzes nodokļa likmi, kas ir augstāka par noteikto minimumu. Tādējādi esošo minimālo nodokļa likmju nepalielināšanai nav izšķiroša nozīme no ieņēmumu palielināšanas viedokļa. Dažās dalībvalstīs nodokli alkoholam ir bijis nepieciešams palielināt un citās tas ir samazināts (9), tādējādi nodrošinot likmju tuvināšanu un samazinot pamudinājumu veikt alkohola pārrobežu pirkumus (likumīgus), kā arī krāpnieciskas darbības un kontrabandu iekšējā tirgū (pretlikumīgas darbības). Projekts pietuvina akcīzes nodokļa likmi minimālajai likmei, taču nenodrošina patiesu saskaņošanu, jo katra dalībvalsts turpinās noteikt savu pamatlikmi.

6.   Plašāks līguma mērķis — veselība

| 6.1 | Piecas dalībvalstis (10) šobrīd apstiprina, ka, nosakot nodokļu politiku, tās ņem vērā sabiedrības veselības aspektus. Taču nesen notikušajā Ekonomikas un finanšu padomes sanāksmē, kurā apsprieda šajā atzinumā apskatīto tēmu (11), tika secināts, ka lielākajā daļā dalībvalstu, nosakot akcīzes nodokļa likmes, netiek ņemti vērā veselības un sociālie jautājumi (12). |
| --- | --- |

6.1

Piecas dalībvalstis (10) šobrīd apstiprina, ka, nosakot nodokļu politiku, tās ņem vērā sabiedrības veselības aspektus. Taču nesen notikušajā Ekonomikas un finanšu padomes sanāksmē, kurā apsprieda šajā atzinumā apskatīto tēmu (11), tika secināts, ka lielākajā daļā dalībvalstu, nosakot akcīzes nodokļa likmes, netiek ņemti vērā veselības un sociālie jautājumi (12).

| 6.2 | Alkohola lietošana lielākajai daļai pilngadīgo patērētāju ES ir daļa no viņu dzīvesveida. Vairums minēto patērētāju, lietojot alkoholu, atbildīgi attiecas pret savas rīcības sekām. Neliela alkohola patēriņa rezultātā dažām iedzīvotāju grupām var uzlaboties veselība. Tomēr pārmērīga alkohola lietošana var izraisīt un bieži izraisa ļoti nopietnas problēmas. Minētās problēmas ietekmē pašu alkohola lietotāju veselību un izraisa arī nopietnas sociālās problēmas un nelabvēlīgi ietekmē ekonomiku. Īpašas bažas rada pārmērīga alkohola lietošana jaunāko patērētāju vidū (13). Turklāt nepieciešama arī sabiedrības izglītošana attiecībā uz ēšanas ieradumiem un alkoholu (14). Neapšaubāmi lielāka uzmanība jāpievērš tieši pārmērīgai, nevis mērenai alkohola lietošanai — kā arī vispārējai izglītošanai par uzturu. |
| --- | --- |

6.2

Alkohola lietošana lielākajai daļai pilngadīgo patērētāju ES ir daļa no viņu dzīvesveida. Vairums minēto patērētāju, lietojot alkoholu, atbildīgi attiecas pret savas rīcības sekām. Neliela alkohola patēriņa rezultātā dažām iedzīvotāju grupām var uzlaboties veselība. Tomēr pārmērīga alkohola lietošana var izraisīt un bieži izraisa ļoti nopietnas problēmas. Minētās problēmas ietekmē pašu alkohola lietotāju veselību un izraisa arī nopietnas sociālās problēmas un nelabvēlīgi ietekmē ekonomiku. Īpašas bažas rada pārmērīga alkohola lietošana jaunāko patērētāju vidū (13). Turklāt nepieciešama arī sabiedrības izglītošana attiecībā uz ēšanas ieradumiem un alkoholu (14). Neapšaubāmi lielāka uzmanība jāpievērš tieši pārmērīgai, nevis mērenai alkohola lietošanai — kā arī vispārējai izglītošanai par uzturu.

| 6.3 | Šajā sakarā rodas jautājums par to, vai augstāku nodokļa likmju piemērošana (un līdz ar to arī augstākas cenas, jo nodokļa komponents daudziem alkoholiskajiem dzērieniem pārsniedz produkta cenu) var nodrošināt risinājumu pārmērīgas alkohola lietošanas problēmai. |
| --- | --- |

6.3

Šajā sakarā rodas jautājums par to, vai augstāku nodokļa likmju piemērošana (un līdz ar to arī augstākas cenas, jo nodokļa komponents daudziem alkoholiskajiem dzērieniem pārsniedz produkta cenu) var nodrošināt risinājumu pārmērīgas alkohola lietošanas problēmai.

| 6.4 | Pierādījumi, uz kuriem varētu pamatot jebkuru atbildi uz šo jautājumu, nav skaidri. Cenu pieaugums varētu ietekmēt vispārējo patēriņu, taču nav pārliecinošu pierādījumu tam, ka šāds patēriņa samazinājums aptvers arī to sabiedrības daļu, kas pārmērīgi lieto alkoholu. Tomēr fakti liecina, ka tad, ja konkrētai alkoholisko dzērienu grupai tiek piemērotas ievērojami augstākas nodokļa likmes nekā citiem produktiem, minētā dzēriena patēriņš samazinās, jo patērētājs izvēlas citus produktus (tos, kuriem tiek piemērotas zemākas nodokļa likmes un kas tādējādi ir lētāki). Mēs secinām, ka augstas alkoholisko dzērienu cenas nav risinājums pārmērīgas alkohola lietošanas novēršanai. |
| --- | --- |

6.4

Pierādījumi, uz kuriem varētu pamatot jebkuru atbildi uz šo jautājumu, nav skaidri. Cenu pieaugums varētu ietekmēt vispārējo patēriņu, taču nav pārliecinošu pierādījumu tam, ka šāds patēriņa samazinājums aptvers arī to sabiedrības daļu, kas pārmērīgi lieto alkoholu. Tomēr fakti liecina, ka tad, ja konkrētai alkoholisko dzērienu grupai tiek piemērotas ievērojami augstākas nodokļa likmes nekā citiem produktiem, minētā dzēriena patēriņš samazinās, jo patērētājs izvēlas citus produktus (tos, kuriem tiek piemērotas zemākas nodokļa likmes un kas tādējādi ir lētāki). Mēs secinām, ka augstas alkoholisko dzērienu cenas nav risinājums pārmērīgas alkohola lietošanas novēršanai.

| 6.5 | Tomēr nav viegli noteikt, vai pēkšņa ievērojama nodokļa samazinājuma ietekme radīs nevēlamu efektu ilgākā laika periodā; ir norādes, ka ievērojami samazinājumu piemērošana ir jāpalielina pakāpeniski laika gaitā. |
| --- | --- |

6.5

Tomēr nav viegli noteikt, vai pēkšņa ievērojama nodokļa samazinājuma ietekme radīs nevēlamu efektu ilgākā laika periodā; ir norādes, ka ievērojami samazinājumu piemērošana ir jāpalielina pakāpeniski laika gaitā.

| 6.6 | Vispiemērotākais pārmērīgas alkohola lietošanas problēmas risinājums ir izglītības, informācijas un apmācību programmas, kas galvenokārt vērstas uz to sabiedrības daļu, kas pārmērīgi lieto alkoholu. Komisijai jāņem vērā minētie apsvērumi, izstrādājot priekšlikumus attiecībā uz sabiedrības veselības politiku (15). |
| --- | --- |

6.6

Vispiemērotākais pārmērīgas alkohola lietošanas problēmas risinājums ir izglītības, informācijas un apmācību programmas, kas galvenokārt vērstas uz to sabiedrības daļu, kas pārmērīgi lieto alkoholu. Komisijai jāņem vērā minētie apsvērumi, izstrādājot priekšlikumus attiecībā uz sabiedrības veselības politiku (15).

7.   Iespējamā turpmākā darbība

| 7.1 | Ņemot vērā šībrīža reālo situāciju, mēs secinām, ka pašreizējā sistēma, kas izveidojusies laika gaitā, ir neapmierinoša vienotā tirgus apstākļos. Lai gan daudzās jomās iekšējais tirgus darbojas ļoti veiksmīgi, alkoholisko dzērienu nozarē vēl aizvien vērojama tirdzniecības novirzīšanās un nodokļu radīti konkurences traucējumi. Turklāt, neskatoties uz dalībvalstu centieniem, nekas neliecina par to, ka samazinās pretlikumīgu darbību, proti, krāpšanas un kontrabandas, gadījumu skaits. |
| --- | --- |

7.1

Ņemot vērā šībrīža reālo situāciju, mēs secinām, ka pašreizējā sistēma, kas izveidojusies laika gaitā, ir neapmierinoša vienotā tirgus apstākļos. Lai gan daudzās jomās iekšējais tirgus darbojas ļoti veiksmīgi, alkoholisko dzērienu nozarē vēl aizvien vērojama tirdzniecības novirzīšanās un nodokļu radīti konkurences traucējumi. Turklāt, neskatoties uz dalībvalstu centieniem, nekas neliecina par to, ka samazinās pretlikumīgu darbību, proti, krāpšanas un kontrabandas, gadījumu skaits.

| 7.2 | Komiteja piekrīt, ka lielāka konverģence veicinātu krāpšanas un konkurences traucējumu samazināšanu. Turklāt, kaut arī Padome atbalsta esošo minimālo nodokļa likmju palielināšanu atbilstoši inflācijas līmenim, tā nav vienojusies par citām problemātiskajām jomām (skat 3. zemsvītras piezīmi). Tomēr Komisijai nav pamatota iemesla neizvirzīt dalībvalstīm priekšlikumu par izmaiņām esošajās struktūrās un akcīzes nodokļa sistēmā. |
| --- | --- |

7.2

Komiteja piekrīt, ka lielāka konverģence veicinātu krāpšanas un konkurences traucējumu samazināšanu. Turklāt, kaut arī Padome atbalsta esošo minimālo nodokļa likmju palielināšanu atbilstoši inflācijas līmenim, tā nav vienojusies par citām problemātiskajām jomām (skat 3. zemsvītras piezīmi). Tomēr Komisijai nav pamatota iemesla neizvirzīt dalībvalstīm priekšlikumu par izmaiņām esošajās struktūrās un akcīzes nodokļa sistēmā.

| 7.3 | Atzīstot pašreizējās ievērojamās atšķirības ES gan tiešo, gan netiešo nodokļu jomā, nav reāli paredzēt pēkšņu radikāli jaunas sistēmas ieviešanu; taču ir pienācis laiks ieteikt jaunu sistēmu, ko varētu ieviest pakāpeniski ilgstošā laika periodā. |
| --- | --- |

7.3

Atzīstot pašreizējās ievērojamās atšķirības ES gan tiešo, gan netiešo nodokļu jomā, nav reāli paredzēt pēkšņu radikāli jaunas sistēmas ieviešanu; taču ir pienācis laiks ieteikt jaunu sistēmu, ko varētu ieviest pakāpeniski ilgstošā laika periodā.

| 7.4 | Pirmais solis šajā jomā ir atzīt, ka produkts tiek aplikts ar nodokli atbilstoši tā klasifikācijai — raudzēts vai destilēts dzēriens. Raudzētie dzērieni ir dabiskie dzērieni, ko lauksaimnieciski ražo patēriņam, raudzējot vienīgi vīnogas, graudus, sulīgus augļus un ogas. Dzērieni, kas iegūti destilācijā, jeb spirti, ir visi tie dzērieni, kas ir destilēti vai sajaukti ar citiem destilētiem dzērieniem vai citiem šķidrumiem, vai jebkuri alkoholiskie dzērieni, uz kuru ražošanu neattiecas īpaši noteikumi. |
| --- | --- |

7.4

Pirmais solis šajā jomā ir atzīt, ka produkts tiek aplikts ar nodokli atbilstoši tā klasifikācijai — raudzēts vai destilēts dzēriens. Raudzētie dzērieni ir dabiskie dzērieni, ko lauksaimnieciski ražo patēriņam, raudzējot vienīgi vīnogas, graudus, sulīgus augļus un ogas. Dzērieni, kas iegūti destilācijā, jeb spirti, ir visi tie dzērieni, kas ir destilēti vai sajaukti ar citiem destilētiem dzērieniem vai citiem šķidrumiem, vai jebkuri alkoholiskie dzērieni, uz kuru ražošanu neattiecas īpaši noteikumi.

| 7.5 | Īpaši rūpīgi būtu jāizvērtē ietekme uz KTO (16) vīnam; ES vīna nozare jau tagad saskaras ar būtiskām problēmām (piemēram, patēriņa samazināšanās daudzās dalībvalstīs un lielāka importētā vīna izplatīšanās tirgū). Līdzīgas grūtības sastopamas arī attiecībā uz citām alkoholisko dzērienu grupām. |
| --- | --- |

7.5

Īpaši rūpīgi būtu jāizvērtē ietekme uz KTO (16) vīnam; ES vīna nozare jau tagad saskaras ar būtiskām problēmām (piemēram, patēriņa samazināšanās daudzās dalībvalstīs un lielāka importētā vīna izplatīšanās tirgū). Līdzīgas grūtības sastopamas arī attiecībā uz citām alkoholisko dzērienu grupām.

| 7.5.1 | Papildinot iepriekšējo rindkopu, ir jāuzsver, ka vīna darīšana lauksaimniekiem ir nozīmīga papildu nodarbošanās. Neatkarīgi no daudzuma, ko viņi piegādā kooperatīviem vai vairumtirgotājiem, daudzi vīndari vīnu ražo savas ģimenes vajadzībām, un, ja ir pārpalikums, tas tiek pārdots ierobežotā daudzumā privātpersonām tuvākajā apkaimē. Padomes Direktīvas 92/83/EEK 10. pantā jau ietverti noteikumi, kas ļauj dalībvalstīm atbrīvot no akcīzes nodokļa privātpersonu ražoto vīnu savām vajadzībām (paša, ģimenes vai viesu vajadzībām, bet ne tirdzniecībai.) (17). Tāpat saskaņā ar Padomes Direktīvas 92/12/EEK 29. panta noteikumiem dalībvalstīm ir atļauts atbrīvot mazos vīna ražotājus (18) no prasībām attiecībā uz viņu produkcijas pārvadāšanu un uzraudzību. Ja dalībvalstis neizmantos tiesības piemērot atbrīvojumu, tās radīs papildu ekonomisko slodzi, kas rastos jau tā no pieaugošās konkurences ar trešajām valstīm cietušajā vīna nozarē. Ir pietiekams pamats neattiecināt turpmāko argumentāciju uz vīnu. |
| --- | --- |

7.5.1

Papildinot iepriekšējo rindkopu, ir jāuzsver, ka vīna darīšana lauksaimniekiem ir nozīmīga papildu nodarbošanās. Neatkarīgi no daudzuma, ko viņi piegādā kooperatīviem vai vairumtirgotājiem, daudzi vīndari vīnu ražo savas ģimenes vajadzībām, un, ja ir pārpalikums, tas tiek pārdots ierobežotā daudzumā privātpersonām tuvākajā apkaimē. Padomes Direktīvas 92/83/EEK 10. pantā jau ietverti noteikumi, kas ļauj dalībvalstīm atbrīvot no akcīzes nodokļa privātpersonu ražoto vīnu savām vajadzībām (paša, ģimenes vai viesu vajadzībām, bet ne tirdzniecībai.) (17). Tāpat saskaņā ar Padomes Direktīvas 92/12/EEK 29. panta noteikumiem dalībvalstīm ir atļauts atbrīvot mazos vīna ražotājus (18) no prasībām attiecībā uz viņu produkcijas pārvadāšanu un uzraudzību. Ja dalībvalstis neizmantos tiesības piemērot atbrīvojumu, tās radīs papildu ekonomisko slodzi, kas rastos jau tā no pieaugošās konkurences ar trešajām valstīm cietušajā vīna nozarē. Ir pietiekams pamats neattiecināt turpmāko argumentāciju uz vīnu.

| 7.6 | Tādēļ mēs iesakām Komisijai noteikt minimālo nodokļa likmi visu kategoriju alkoholiskajiem dzērieniem, proti, minimālās nodokļu likmes raudzētajiem dzērieniem un minimālās nodokļu likmes destilētajiem dzērieniem. Turklāt papildus iesakām palielināt nodokli attiecībā uz stk katram dzērienam kategorijas ietvaros; piemēram, tāds pats produkta daudzums kurā ir 40 % stk (19), maksās četras reizes vairāk salīdzinājumā ar tādu pašu daudzumu produkta, kura alkohola saturs ir 10 % stk. |
| --- | --- |

7.6

Tādēļ mēs iesakām Komisijai noteikt minimālo nodokļa likmi visu kategoriju alkoholiskajiem dzērieniem, proti, minimālās nodokļu likmes raudzētajiem dzērieniem un minimālās nodokļu likmes destilētajiem dzērieniem. Turklāt papildus iesakām palielināt nodokli attiecībā uz stk katram dzērienam kategorijas ietvaros; piemēram, tāds pats produkta daudzums kurā ir 40 % stk (19), maksās četras reizes vairāk salīdzinājumā ar tādu pašu daudzumu produkta, kura alkohola saturs ir 10 % stk.

| 7.7 | Dzērieniem ar zemu alkohola saturu ir kāda īpatnība, kas nav raksturīga citām alkoholisko dzērienu grupām. Spirta saturs raudzētā dzērienā var mainīties (un mainās) atkarībā no dažādiem faktoriem, kas ietekmē to sastāvā izmantotās izejvielas un to izgatavošanas veidu. Tādēļ ir jāizveido elastīgāka pieeja raudzētajiem dzērieniem, tos sagrupējot pēc alkohola satura un tādējādi novēršot ražotāju un tirgotāju darbības nevajadzīgu apgrūtināšanu. |
| --- | --- |

7.7

Dzērieniem ar zemu alkohola saturu ir kāda īpatnība, kas nav raksturīga citām alkoholisko dzērienu grupām. Spirta saturs raudzētā dzērienā var mainīties (un mainās) atkarībā no dažādiem faktoriem, kas ietekmē to sastāvā izmantotās izejvielas un to izgatavošanas veidu. Tādēļ ir jāizveido elastīgāka pieeja raudzētajiem dzērieniem, tos sagrupējot pēc alkohola satura un tādējādi novēršot ražotāju un tirgotāju darbības nevajadzīgu apgrūtināšanu.

| 7.8 | Šāda veida sistēma radītu iespēju dalībvalstīm noteikt nodokļa nulles likmi vīnam vai citiem raudzētajiem dzērieniem, kā arī to attiecināt uz raudzēto dzērienu kategoriju kopumā. |
| --- | --- |

7.8

Šāda veida sistēma radītu iespēju dalībvalstīm noteikt nodokļa nulles likmi vīnam vai citiem raudzētajiem dzērieniem, kā arī to attiecināt uz raudzēto dzērienu kategoriju kopumā.

| 7.9 | Rezultātā tiks ievērojami vienkāršota alkoholisko dzērienu aplikšana ar nodokļiem, lai gan krāpniecisko darījumu apjoms netiks samazināts, kamēr dalībvalstis turpinās noteikt atšķirīgas nodokļa likmes. |
| --- | --- |

7.9

Rezultātā tiks ievērojami vienkāršota alkoholisko dzērienu aplikšana ar nodokļiem, lai gan krāpniecisko darījumu apjoms netiks samazināts, kamēr dalībvalstis turpinās noteikt atšķirīgas nodokļa likmes.

| 7.10 | Atbilstoši minētajai sistēmai, nebūs vajadzības pielāgot jauno produktu pieaugošo skaitu struktūrai, kura nav tiem piemērota; tie vienkārši tiks aplikti ar nodokli, balstoties vienīgi uz spirta saturu tajos. |
| --- | --- |

7.10

Atbilstoši minētajai sistēmai, nebūs vajadzības pielāgot jauno produktu pieaugošo skaitu struktūrai, kura nav tiem piemērota; tie vienkārši tiks aplikti ar nodokli, balstoties vienīgi uz spirta saturu tajos.

| 7.11 | Turklāt akcīzes nodokļa sistēma būs viendabīgāka, neradīs būtiskus traucējumus un risinās ar kombinēto nomenklatūru (KN) saistītās problēmas. |
| --- | --- |

7.11

Turklāt akcīzes nodokļa sistēma būs viendabīgāka, neradīs būtiskus traucējumus un risinās ar kombinēto nomenklatūru (KN) saistītās problēmas.

| 7.12 | Kā minēts iepriekš, zināmas bažas rada alkohola lietošanas un veselības problēmas; taču minētās sistēmas ietvaros, kad visi alkoholiskie dzērieni tiek aplikti ar nodokli, pamatojoties uz noteiktu standartu, nodokļa slogs visvairāk ietekmēs tos dzērienus, kuros alkohola saturs ir vislielākais, atkarībā no tā vai dzēriens ir raudzēts vai destilēts. Tas palīdzēs izprast, ka attiecībā uz veselību pirmām kārtām svarīgs ir lietošanas veids, kam mērena patēriņa gadījumā ir labvēlīga ietekme un savukārt kaitīga iedarbība pārmērīga patēriņa gadījumā. |
| --- | --- |

7.12

Kā minēts iepriekš, zināmas bažas rada alkohola lietošanas un veselības problēmas; taču minētās sistēmas ietvaros, kad visi alkoholiskie dzērieni tiek aplikti ar nodokli, pamatojoties uz noteiktu standartu, nodokļa slogs visvairāk ietekmēs tos dzērienus, kuros alkohola saturs ir vislielākais, atkarībā no tā vai dzēriens ir raudzēts vai destilēts. Tas palīdzēs izprast, ka attiecībā uz veselību pirmām kārtām svarīgs ir lietošanas veids, kam mērena patēriņa gadījumā ir labvēlīga ietekme un savukārt kaitīga iedarbība pārmērīga patēriņa gadījumā.

Briselē, 2006. gada 18. janvārī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētāja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Komisijas ziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai par spirtam un alkoholiskajiem dzērieniem piemērojamām akcīzes nodokļa likmēm (iesniegts saskaņā ar Padomes Direktīvas 92/84/EEK par spirta un alkoholisko dzērienu akcīzes nodokļa likmju saskaņošanu 8. pantu) COM(2004) 223 galīgā red.

1

(2)  Padomes Direktīva 92/84/EEK par spirta un alkoholisko dzērienu akcīzes nodokļa likmju saskaņošanu: OV L 316, 31.10.1992.

2

(3)  Padomes Direktīva 92/83/EEK par spirta un alkoholisko dzērienu akcīzes nodokļa likmju saskaņošanu: OV L 316, 31.10.1992. Jautājumi, kuriem nepieciešama turpmāka izskatīšana: vai pieļaujams arī turpmāk piemērot atšķirīgu nodokļa likmi negāzētajiem un dzirkstošajiem vīniem, vai nepieciešams precizēt kombinētās nomenklatūras kodus un līdzīgu produktu klasifikāciju.

3

(4)  Kopējā ES-15 IKP vērtība 2001. gadā pārsniedz 25 miljardus eiro; procentuāli visaugstākais IKP bija Somijā (0,096 %), bet zemākais – Itālijā (0,06 %).

4

eiro

(5)  Dažādās dalībvalstīs alkoholiskajiem dzērieniem piemērotā augstākā un zemākā akcīzes nodokļa likme atšķiras 15,9 reizes alum un “starpproduktiem”, bet stiprajiem dzērieniem – 9,2 reizes. Šāds salīdzinājums nav iespējams vīnam (ieskaitot dzirkstošos vīnus), jo 15 no 25 dalībvalstīm tas netiek aplikts ar nodokli, turklāt divās dalībvalstīs tam tiek piemērota minimālā nodokļa likme (aptuveni 2 eirocenti).

5

eirocenti

(6)  Akcīzes nodoklis minētajām precēm ir jāmaksā valstī, kurā tās iegādātas.

6

(7)  Eiropas Kopienu Tiesa ir atzinusi, ka vīns un alus ir zināmā mērā savstarpēji aizstājami: lieta C-170/78 un lieta C-166/98.

7

(8)  lts: “litrs tīra spirta”; tādējādi pamatojoties uz spirta saturu, nosakot alum, vīnam un starpproduktiem mazumtirdzniecībā raksturīgo stiprumu.

8

(9)  Lielākajā daļa tas bija kā sekas tam, ka attiecīgo dalībvalstu iedzīvotāji īstenoja savas tiesības iepirkties citās dalībvalstīs iekšējā tirgus ietvaros.

9

(10)  Dānija, Igaunija, Somija, Īrija un Zviedrija.

10

(11)  2005. gada 12. aprīļa sanāksmes secinājumi 2651.

11

(12)  Tā pati Ekonomikas un finanšu padomes sanāksme aicināja Komisiju izvirzīt priekšlikumu par pašreizējo minimālo likmju paaugstināšanu atbilstoši pēdējo gadu inflācijai. Šī lēmuma rezultātā daudzas dalībvalstis būs spiestas palielināt atsevišķiem alkoholiskajiem dzērieniem piemērojamās nodokļu likmes. Komisija atzīst, ka dažām dalībvalstīm radīsies grūtības paaugstināt minimālo likmi, un tām, iespējams, būs nepieciešami izņēmuma nosacījumi un/ vai pārejas periods.

12

(13)  European School Survey Project on Alcohol and on Drugs (ESPAD) 2003 report.

13

European School Survey Project on Alcohol and on Drugs (ESPAD) 2003 report.

(14)  “Aptaukošanās problēma Eiropā – pilsoniskās sabiedrības partneru loma un atbildība” (pašiniciatīvas atzinums) OV C 24, 31.1.2006.

14

(15)  Veselības un patērētāju tiesību aizsardzības ģenerāldirektorāts šobrīd izstrādā stratēģijas priekšlikumu minētajā jomā. Nav paredzams, ka minētais pētījums tiks pabeigts tuvākajā laikā.

15

(16)  Līdzīgus direktīvā paredzētos atbrīvojumus var piemērot arī alum (6. pants) un citiem rūgšanas procesā iegūtiem dzērieniem (14. pants).

16

(17)  Par mazajiem vīna ražotājiem uzskatāmas personas, kas vidēji saražo ne vairāk kā 100,000 litru vīna gadā.

17

(18)  “stk” nozīmē “spirta tilpunkoncentrācija”, t.i., kāda procentuāla daļa produkta ir spirts.

18

(19)  KTO: Kopējā tirgus organizācija.

19

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinuma

I PIELIKUMS

Balsojot tika noraidīti šādi grozījumi, kas saņēma vismaz vienu ceturtdaļu kopā nodoto balsu:

7.5. punkts

Grozīt šādi:

“Īpaši rūpīgi būtu jāizvērtē ietekme uz KTO
   (1)
  vīnam; ES vīna nozare jau tagad saskaras ar būtiskām problēmām (piemēram, patēriņa samazināšanās daudzās dalībvalstīs un lielāka importētā vīna izplatīšanās tirgū). Līdzīgas grūtības sastopamas arī attiecībā uz citām alkoholisko dzērienu grupām, piemēram raudzētajiem dzērieniem. Ņemot vērā šos nosacījumus un pierādīto sakarību starp šo dzērienu patēriņu mērenā daudzumā un to labvēlīgo ietekmi uz veselību, jāparedz klasifikācija divās kategorijās (raudzēti un destilēti dzērieni), attiecībā uz katru no tiem dalībvalstis pašas var noteikt minimālo nodokļu likmi, atkarībā no alkohola stipruma un neatkarīgi no alkohola veida.”

Pamatojums

Ņemot vērā gan lauksaimniecisko izcelsmi, gan lietošanu uzturā un patēriņa mērenā daudzumā labvēlīgo ietekmi uz veselību, ir jāatbalsta raudzēto dzērienu sektors, kurā attiecībā uz lietošanu noteikumi ir ļoti līdzīgi gan vīnam, gan alum un sidram. Turklat nav loģiski ierosināt ieviest vienotu nodokļa modeli, neņemot vērā dzēriena veidu un razošanas metodi, bet izdarīt izņēmumu attiecībā uz kādu no tiem, proti, vīnu, atkarībā no nosacījumiem, kas ir pilnā mērā piemērojami pārējiem raudzētajiem dzērieniem (sidram un alum) saskaņā ar 19. decembrī apstiprinātā atzinuma tekstu.

Balsošanas rezultāti

Par: 46

Pret: 50

Atturējās: 23

7.5.1. punkts

Grozīt sekojoši:

“Papildinot iepriekšējo rindkopu, ir jāuzsver, ka vīna darīšana lauksaimniekiem ir nozīmīga papildu nodarbošanās, un tradicionāli alus un sidra ražošana nelielā apjomā arī ir daļa no Eiropas kultūras. Neatkarīgi no daudzuma, ko viņi piegādā kooperatīviem vai vairumtirgotājiem, daudzi vīndari vīnu ražo savas ģimenes vajadzībām, un, ja ir pārpalikums, tas tiek pārdots ierobežotā daudzumā privātpersonām tuvākajā apkaimē. Tas pats attiecas uz mazajiem sidra un alus ražotājiem, kuru produkcija paredzēta mājas vai vietējam patēriņam. Tas nozīmē, ka katrā attiecīgajā valstī, paaugstinot akcīzes nodokli, būtu jākontrolē simtiem tūkstošu sīkražotāju. Ņemot vērā nelielos ieņēmumus un turklāt sakarā ar ekonomisko slodzi nozarēs, kas rastos no jau tā pieaugošās konkurences ar trešajām valstīm cietušajā vīna
  nozarēs, dalībvalstis nespētu segt tā rezultātā radušās izmaksas. Tādēļ turpmākā argumentācija nav jāattiecina uz vīnu, minētajiem dzērieniem, bet ir jāsaglabā sniedzot iespēju uz tiem attiecināt pašreizējā“nulles likmei”.”

Pamatojums

Šajā punktā minētie iemesli attiecas arī uz to pārējo produktu neliela apjoma tradicionālo ražošanu, uz ko attiecas Direktīvas 92/83/EK un 92/84/EK, un kuriem iespējams piemērot samazinātas likmes. Izņēmuma attiecināšana tikai uz vīna nozari nav pietiekami pamatota, ja minēto izņēmumu neattiecina uz visiem līdzīgiem produktiem, izvairoties no Direktīvas 92/84/EK diskriminējošās ietekmes.

Balsošanas rezultāti

Par: 52

Pret: 65

Atturējās: 8

Papildināt punktu 7.11.

“Ir ļoti vēlams patiesi vienkāršot nodokļu sistēmu alkoholam precēm, kas satur
  alkoholu. Tomēr jāņem vērā,

precēm, kas satur

alkoholu

| — | 1) | ka dalībvalstīs noteikto dažādo pamatlikmju dēļ diez vai būs iespējams samazināt kontrabandu un krāpšanu; |
| --- | --- | --- |

—

1)

ka dalībvalstīs noteikto dažādo pamatlikmju dēļ diez vai būs iespējams samazināt kontrabandu un krāpšanu;

| — | 2) | ka vienota likme, kas balstīta uz spirta saturu, varētu:






  — | veicināt jaunus krāpšanas veidus, vienkārši mainot produkta ražošanas veidu un spirta saturu tajā; |
| --- | --- | --- | --- |

—

2)

ka vienota likme, kas balstīta uz spirta saturu, varētu:

—

veicināt jaunus krāpšanas veidus, vienkārši mainot produkta ražošanas veidu un spirta saturu tajā;

| — | radīt grūtības vīna ražotājiem, kas būs spiesti nošķirt katru vīnu ar atšķirīgu spirta saturu; |
| --- | --- |

—

radīt grūtības vīna ražotājiem, kas būs spiesti nošķirt katru vīnu ar atšķirīgu spirta saturu;

| — | šā paša iemesla dēļ ievērojami sarežģīt sertificēto noliktavu komercdarbību, kam, nododot produktus patēriņam, nodokļu nomaksai būs jānošķir katra kategorija. |
| --- | --- |

—

šā paša iemesla dēļ ievērojami sarežģīt sertificēto noliktavu komercdarbību, kam, nododot produktus patēriņam, nodokļu nomaksai būs jānošķir katra kategorija.

| — | 3) | ka ierosinātā sistēma, kurā produktus neatšķir pēc to veida (raudzēti vai destilēti), nozīmē Kopienas ienākumu zudumu, jo tai ir mazinoša ietekme attiecībā uz alkoholiskajiem dzērieniem piemērojamo nodokļu slogu; |
| --- | --- | --- |

—

3)

ka ierosinātā sistēma, kurā produktus neatšķir pēc to veida (raudzēti vai destilēti), nozīmē Kopienas ienākumu zudumu, jo tai ir mazinoša ietekme attiecībā uz alkoholiskajiem dzērieniem piemērojamo nodokļu slogu;

| — | ka, no otras puses, ja vīnu iekļautu šādā nodokļu sistēmā, tam uzliktais nodokļu slogs pieaugtu, kaut gan minētajai nozarei arvien vairāk jācīnās ar trešo valstu konkurenci; ka tas noteikti jāpatur atsevišķā kategorijā, kur akcīzes nodokļa likme ir nulle.” |
| --- | --- |

—

ka, no otras puses, ja vīnu iekļautu šādā nodokļu sistēmā, tam uzliktais nodokļu slogs pieaugtu, kaut gan minētajai nozarei arvien vairāk jācīnās ar trešo valstu konkurenci; ka tas noteikti jāpatur atsevišķā kategorijā, kur akcīzes nodokļa likme ir nulle.”

Balsošanas rezultāti

Par: 35

Pret: 75

Atturējās: 12

---

(1)  KTO: kopējā tirgus organizācija.

1

---

| 21.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 69/16 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 69/16

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par tādu datu saglabāšanu, kuri apstrādāti saistībā ar publisko elektronisko sakaru pakalpojumu sniegšanu, ar ko labo Direktīvu 2002/58/EK”

(COM(2005) 438 galīgā red. — 2005/0182 (COD))

(2006/C 69/04)

Padome saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 95. pantu 2005. gada 16. novembrī nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par augstāk minēto tematu

Komitejas birojs 2005. gada 27. septembrī uzdeva Transporta, enerģētikas un infrastruktūras specializētajai nodaļai sagatavot Komitejas atzinumu par šo jautājumu Par ziņotāju tika iecelts Hernández Bataller kgs.

Ņemot vērā jautājuma steidzamību, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 423. plenārajā sesijā, kas notika 2005. gada 18. un 19. janvārī (19. janvāra sēdē), iecēla Hernández Bataller kgu par galveno ziņotāju un ar 92 balsīm par, 17 balsīm pret un 17 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1 | Komiteja ir pārsteigta uz izsaka bažas par minētā priekšlikuma iesniegšanu šādā redakcijā: tā noteikumi ir nesamērīgi un rada pamattiesību pārkāpumu. |
| --- | --- |

1.1

Komiteja ir pārsteigta uz izsaka bažas par minētā priekšlikuma iesniegšanu šādā redakcijā: tā noteikumi ir nesamērīgi un rada pamattiesību pārkāpumu.

| 1.2 | Priekšlikumā paustā pieeja pamattiesībām, konkrēti — tiesībām uz privāto dzīvi — ir neatbilstoša un atsevišķos aspektos tā var būt pretrunīga. |
| --- | --- |

1.2

Priekšlikumā paustā pieeja pamattiesībām, konkrēti — tiesībām uz privāto dzīvi — ir neatbilstoša un atsevišķos aspektos tā var būt pretrunīga.

| 1.3 | Tas rada risku, ka varētu tikt grauta elektronisko sakaru lietotāju uzticība, kas varētu atturēt viņus no informācijas un komunikāciju tehnoloģiju izmantošanas. Patērētāju uzticības zaudēšana var kavēt nākotnes informācijas sabiedrības attīstību ilgākā laika posmā un tādējādi apdraudēt Lisabonas stratēģijas īstenošanu. |
| --- | --- |

1.3

Tas rada risku, ka varētu tikt grauta elektronisko sakaru lietotāju uzticība, kas varētu atturēt viņus no informācijas un komunikāciju tehnoloģiju izmantošanas. Patērētāju uzticības zaudēšana var kavēt nākotnes informācijas sabiedrības attīstību ilgākā laika posmā un tādējādi apdraudēt Lisabonas stratēģijas īstenošanu.

| 1.4 | Komiteja izsaka šaubas par to, vai priekšlikums pilnībā atbilst subsidiaritātes un proporcionalitātes principiem, jo nav pietiekama pamata secināt, ka Kopienas mērķis labāk būtu sasniedzams Kopienas līmenī. |
| --- | --- |

1.4

Komiteja izsaka šaubas par to, vai priekšlikums pilnībā atbilst subsidiaritātes un proporcionalitātes principiem, jo nav pietiekama pamata secināt, ka Kopienas mērķis labāk būtu sasniedzams Kopienas līmenī.

| 1.5 | Papildu izmaksas, kas operatoriem rodas saistībā ar priekšlikumā minēto datu uzglabāšanu un nosūtīšanu, uzskatāmas par izdevumiem, ko jāsedz no pakalpojumu sniedzēju, nevis no valsts un tādējādi arī visu iedzīvotāju līdzekļiem, un kuri ir pakalpojumu sniedzēju darbības tirgū neatņemama daļa. |
| --- | --- |

1.5

Papildu izmaksas, kas operatoriem rodas saistībā ar priekšlikumā minēto datu uzglabāšanu un nosūtīšanu, uzskatāmas par izdevumiem, ko jāsedz no pakalpojumu sniedzēju, nevis no valsts un tādējādi arī visu iedzīvotāju līdzekļiem, un kuri ir pakalpojumu sniedzēju darbības tirgū neatņemama daļa.

| 1.6 | Ņemot vērā visus augstāk minētos iemeslus, Komisijai ir būtiski jāpārskata priekšlikums. Komiteja uzskata, ka tas kopumā neatbilst ne pamattiesībām, ne arī noteikumiem par datu pieejamību, izmantošanu un apmaiņu. |
| --- | --- |

1.6

Ņemot vērā visus augstāk minētos iemeslus, Komisijai ir būtiski jāpārskata priekšlikums. Komiteja uzskata, ka tas kopumā neatbilst ne pamattiesībām, ne arī noteikumiem par datu pieejamību, izmantošanu un apmaiņu.

2.   Pamatojums

2.1   Vispārīga informācija.

| 2.1.1 | Šobrīd ir spēkā dažādi Kopienas noteikumi par pakalpojumu sniedzēju pienākumiem. Šajā gadījumā ir runa par 1. pantā minētajiem datiem saistībā ar 1995. gada 24. oktobrīdirektīvas 95/46/EK (1) 2. panta a apakšpunktu. Minētajā direktīvā noteiktas dalībvalstu vispārējās saistības, un tās mērķis ir nodrošināt iedzīvotāju privātās dzīves aizsardzība attiecībā uz personas datu apstrādi. |
| --- | --- |

2.1.1

Šobrīd ir spēkā dažādi Kopienas noteikumi par pakalpojumu sniedzēju pienākumiem. Šajā gadījumā ir runa par 1. pantā minētajiem datiem saistībā ar 1995. gada 24. oktobrīdirektīvas 95/46/EK (1) 2. panta a apakšpunktu. Minētajā direktīvā noteiktas dalībvalstu vispārējās saistības, un tās mērķis ir nodrošināt iedzīvotāju privātās dzīves aizsardzība attiecībā uz personas datu apstrādi.

| 2.1.2 | Turklāt 2002. gada 12. jūlija direktīvā 2002/58/EK (2) īpaši apskatīta personas datu apstrāde un privātās dzīves aizsardzība elektronisko komunikāciju nozarē. Komiteja izdeva atzinumu (3) par attiecīgo priekšlikumu. |
| --- | --- |

2.1.2

Turklāt 2002. gada 12. jūlija direktīvā 2002/58/EK (2) īpaši apskatīta personas datu apstrāde un privātās dzīves aizsardzība elektronisko komunikāciju nozarē. Komiteja izdeva atzinumu (3) par attiecīgo priekšlikumu.

| 2.1.3 | Abu direktīvu pamatā ir princips, ka uzglabātie dati ir jādzēš, tiklīdz to uzglabāšana vairs nav pamatota. Direktīva 2002/58/EK nodrošina, ka publiski pieejamo elektronisko sakaru pakalpojumu sniedzēji veic atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu sniegto pakalpojumu drošību; dalībvalstu pienākums ir nodrošināt elektroniskās komunikācijas konfidencialitāti, konkrēti — noteikt aizliegumu citām personām, izņemot pakalpojumu lietotāju, veikt noklausīšanos un uzglabāt datus, izņemot pakalpojumu sniedzējus rēķinu sagatavošanas nolūkā un tikai šim nolūkam nepieciešamo laiku. laiku, cik nepieciešams. Informāciju par datu plūsmu un atrašanās vietas datus var apstrādāt vienīgi tad, ja tie ir anonīmi vai ar lietotāju piekrišanu. |
| --- | --- |

2.1.3

Abu direktīvu pamatā ir princips, ka uzglabātie dati ir jādzēš, tiklīdz to uzglabāšana vairs nav pamatota. Direktīva 2002/58/EK nodrošina, ka publiski pieejamo elektronisko sakaru pakalpojumu sniedzēji veic atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu sniegto pakalpojumu drošību; dalībvalstu pienākums ir nodrošināt elektroniskās komunikācijas konfidencialitāti, konkrēti — noteikt aizliegumu citām personām, izņemot pakalpojumu lietotāju, veikt noklausīšanos un uzglabāt datus, izņemot pakalpojumu sniedzējus rēķinu sagatavošanas nolūkā un tikai šim nolūkam nepieciešamo laiku. laiku, cik nepieciešams. Informāciju par datu plūsmu un atrašanās vietas datus var apstrādāt vienīgi tad, ja tie ir anonīmi vai ar lietotāju piekrišanu.

| 2.1.4 | Direktīvas 2002/58/EK 15. panta noteikumi paredz dalībvalstīm iespēju saglabāt datus izņēmuma gadījumos, kad tas uzskatāms par nepieciešamu, atbilstošu un samērīgu noziedzīgu nodarījumu izmeklēšanas nolūkā. Sarunās attiecībā uz direktīvu par datu aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē dalībvalstis nespēja savlaicīgi vienoties par datu saglabāšanas termiņu, līdz ar to tika pārtraukti centieni noteikt konkrētu laika limitu. |
| --- | --- |

2.1.4

Direktīvas 2002/58/EK 15. panta noteikumi paredz dalībvalstīm iespēju saglabāt datus izņēmuma gadījumos, kad tas uzskatāms par nepieciešamu, atbilstošu un samērīgu noziedzīgu nodarījumu izmeklēšanas nolūkā. Sarunās attiecībā uz direktīvu par datu aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē dalībvalstis nespēja savlaicīgi vienoties par datu saglabāšanas termiņu, līdz ar to tika pārtraukti centieni noteikt konkrētu laika limitu.

| 2.1.5 | Eiropadome 2004. gada 25. martā apsvēra iespēju izstrādāt noteikumus par elektronisko komunikāciju pakalpojumu sniedzēju radīto datu saglabāšanu. Atbildot uz šo aicinājumu, četras dalībvalstis (Francija, Īrija, Zviedrija un Apvienotā karaliste) iesniedza iniciatīvas projektu ar mērķi pieņemt Padomes ietvarlēmumu par apstrādāto un uzglabāto datu saglabāšanu saistībā ar publiski pieejamu elektroniskās komunikācijas pakalpojumu sniegšanu vai datu par publiskajiem komunikāciju tīkliem saglabāšanu noziedzīgu nodarījumu, tajā skaitā terorisma, novēršanas, atklāšanas un kriminālvajāšanas nolūkā. |
| --- | --- |

2.1.5

Eiropadome 2004. gada 25. martā apsvēra iespēju izstrādāt noteikumus par elektronisko komunikāciju pakalpojumu sniedzēju radīto datu saglabāšanu. Atbildot uz šo aicinājumu, četras dalībvalstis (Francija, Īrija, Zviedrija un Apvienotā karaliste) iesniedza iniciatīvas projektu ar mērķi pieņemt Padomes ietvarlēmumu par apstrādāto un uzglabāto datu saglabāšanu saistībā ar publiski pieejamu elektroniskās komunikācijas pakalpojumu sniegšanu vai datu par publiskajiem komunikāciju tīkliem saglabāšanu noziedzīgu nodarījumu, tajā skaitā terorisma, novēršanas, atklāšanas un kriminālvajāšanas nolūkā.

| 2.1.6 | Eiropas Parlaments minēto priekšlikumu noraidīja un izteica šaubas par tā tiesisko pamatu, pasākumu proporcionalitāti un Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 8. panta noteikumu iespējamo pārkāpumu. (4) |
| --- | --- |

2.1.6

Eiropas Parlaments minēto priekšlikumu noraidīja un izteica šaubas par tā tiesisko pamatu, pasākumu proporcionalitāti un Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 8. panta noteikumu iespējamo pārkāpumu. (4)

2.2   Komisijas priekšlikums

| 2.2.1 | Komisija, pamatojoties uz Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 95. pantu, ir iesniegusi priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par tādu datu saglabāšanu, kuri apstrādāti saistībā ar publisko elektronisko sakaru pakalpojumu sniegšanu, ar ko groza Direktīvu 2002/58/EK |
| --- | --- |

2.2.1

Komisija, pamatojoties uz Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 95. pantu, ir iesniegusi priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par tādu datu saglabāšanu, kuri apstrādāti saistībā ar publisko elektronisko sakaru pakalpojumu sniegšanu, ar ko groza Direktīvu 2002/58/EK

| 2.2.2 | Minētais tiesiskais instruments ir paredzēts dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanai. Dokumentā noteikti elektronisko sakaru pakalpojumu sniedzēju pienākumi saistībā ar datu uzglabāšanu un apstrādi (1(1). pants), lai nodrošinātu noziegumu(it īpaši terorisma un organizētās noziedzības) novēršanu, izmeklēšanu un kriminālvajāšanu. |
| --- | --- |

2.2.2

Minētais tiesiskais instruments ir paredzēts dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanai. Dokumentā noteikti elektronisko sakaru pakalpojumu sniedzēju pienākumi saistībā ar datu uzglabāšanu un apstrādi (1(1). pants), lai nodrošinātu noziegumu(it īpaši terorisma un organizētās noziedzības) novēršanu, izmeklēšanu un kriminālvajāšanu.

| 2.2.3 | Priekšlikums attiecas uz informāciju par juridisko personu un privātpersonu, kas sūta vai saņem elektroniskos sūtījumus, datu plūsmu un datus par atrašanās vietu. Tomēr priekšlikums neattiecas uz minētās saziņas saturu (1(2). pants). |
| --- | --- |

2.2.3

Priekšlikums attiecas uz informāciju par juridisko personu un privātpersonu, kas sūta vai saņem elektroniskos sūtījumus, datu plūsmu un datus par atrašanās vietu. Tomēr priekšlikums neattiecas uz minētās saziņas saturu (1(2). pants).

| 2.2.4 | Šajā sakarā priekšlikumā izvirzīta prasība dalībvalstīm veikt pasākumus, lai nodrošinātu, ka minēto pakalpojumu operatori saglabā attiecīgos datus un saskaņā ar priekšlikuma mērķi (3.pants) sniegtu tos vienīgi tām valsts iestādēm, kas ir atbildīgas par noziegumu novēršanu un apkarošanu. |
| --- | --- |

2.2.4

Šajā sakarā priekšlikumā izvirzīta prasība dalībvalstīm veikt pasākumus, lai nodrošinātu, ka minēto pakalpojumu operatori saglabā attiecīgos datus un saskaņā ar priekšlikuma mērķi (3.pants) sniegtu tos vienīgi tām valsts iestādēm, kas ir atbildīgas par noziegumu novēršanu un apkarošanu.

| 2.2.5 | Turklāt priekšlikumā precizētas saglabājamo datu kategorijas. Dati, kuri nepieciešami, lai identificētu komunikācijas avotu un galamērķi, komunikācijas laiku un ilgumu, komunikācijas veidu, lietotāju atrašanās vietu utt. (4.pants un pielikums). |
| --- | --- |

2.2.5

Turklāt priekšlikumā precizētas saglabājamo datu kategorijas. Dati, kuri nepieciešami, lai identificētu komunikācijas avotu un galamērķi, komunikācijas laiku un ilgumu, komunikācijas veidu, lietotāju atrašanās vietu utt. (4.pants un pielikums).

| 2.2.6 | Priekšlikumā norādīts, ka dati ir jāsaglabā vienu gadu fiksēto vai mobilo telefonu sakaru gadījumā un sešus mēnešus interneta sakaru gadījumā (7.pants). |
| --- | --- |

2.2.6

Priekšlikumā norādīts, ka dati ir jāsaglabā vienu gadu fiksēto vai mobilo telefonu sakaru gadījumā un sešus mēnešus interneta sakaru gadījumā (7.pants).

| 2.2.7 | Priekšlikumā paredzēts arī operatora pienākums nodot saglabātos datus pēc attiecīgās kompetentās valsts iestādes pieprasījuma (8.pants), kā arī dalībvalstu pienākums ikgadēji sniegt Eiropas Komisijai statistikas datus saistībā ar iepriekš minēto (9.pants). |
| --- | --- |

2.2.7

Priekšlikumā paredzēts arī operatora pienākums nodot saglabātos datus pēc attiecīgās kompetentās valsts iestādes pieprasījuma (8.pants), kā arī dalībvalstu pienākums ikgadēji sniegt Eiropas Komisijai statistikas datus saistībā ar iepriekš minēto (9.pants).

| 2.2.8 | Visbeidzot, priekšlikumā noteikts valsts iestāžu pienākums atlīdzināt sakaru operatoriem papildu izmaksas, kas radušās saistībā ar minēto datu uzglabāšanu un nosūtīšanu (10. pants). |
| --- | --- |

2.2.8

Visbeidzot, priekšlikumā noteikts valsts iestāžu pienākums atlīdzināt sakaru operatoriem papildu izmaksas, kas radušās saistībā ar minēto datu uzglabāšanu un nosūtīšanu (10. pants).

2.3   Vispārējas piezīmes

| 2.3.1 | Komiteja ir pārsteigta uz izsaka bažas par minētā priekšlikuma iesniegšanu: dokumenta noteikumi ir nesamērīgi un rada pamattiesību pārkāpumu. |
| --- | --- |

2.3.1

Komiteja ir pārsteigta uz izsaka bažas par minētā priekšlikuma iesniegšanu: dokumenta noteikumi ir nesamērīgi un rada pamattiesību pārkāpumu.

| 2.3.2 | Savā priekšlikumā Komisija pašreizējos valsts sabiedrības drošības pasākumus sauc par “pasākumiem ar līdzvērtīgu ietekmi” (iekšējā telekomunikāciju tirgus šķēršļi), kas saskaņā ar EK līguma 14. panta noteikumiem, ir jānovērš. |
| --- | --- |

2.3.2

Savā priekšlikumā Komisija pašreizējos valsts sabiedrības drošības pasākumus sauc par “pasākumiem ar līdzvērtīgu ietekmi” (iekšējā telekomunikāciju tirgus šķēršļi), kas saskaņā ar EK līguma 14. panta noteikumiem, ir jānovērš.

| 2.3.3 | Šim priekšlikumam būs tālejoša ietekme uz visu elektronisko saziņas pakalpojumu lietotāju aizsardzību. Tas ir saistīts ar risku, ka var tikt grauta patērētāju uzticība, kas var atturēt viņus no IKT un it īpaši no jauno elektronisko pakalpojumu izmantošanas. Patērētāju uzticības zaudēšana var kavēt nākotnes informācijas sabiedrības attīstību ilgākā laika posmā un tādējādi apdraudēt Lisabonas stratēģijas īstenošanu. |
| --- | --- |

2.3.3

Šim priekšlikumam būs tālejoša ietekme uz visu elektronisko saziņas pakalpojumu lietotāju aizsardzību. Tas ir saistīts ar risku, ka var tikt grauta patērētāju uzticība, kas var atturēt viņus no IKT un it īpaši no jauno elektronisko pakalpojumu izmantošanas. Patērētāju uzticības zaudēšana var kavēt nākotnes informācijas sabiedrības attīstību ilgākā laika posmā un tādējādi apdraudēt Lisabonas stratēģijas īstenošanu.

| 2.3.4 | Ir grūti izprast priekšlikumā pausto pieeju pamattiesībām, it īpaši tiesībām uz privāto dzīvi. Komisija izmanto divus dažādus likumības noteikšanas parametrus un piemēro savu īpašus kritērijus, pēc kura tā secina, ka priekšlikumā nav pārkāptas pamattiesības. |
| --- | --- |

2.3.4

Ir grūti izprast priekšlikumā pausto pieeju pamattiesībām, it īpaši tiesībām uz privāto dzīvi. Komisija izmanto divus dažādus likumības noteikšanas parametrus un piemēro savu īpašus kritērijus, pēc kura tā secina, ka priekšlikumā nav pārkāptas pamattiesības.

| 2.3.5 | Pirmkārt, Komisija izmanto 15.1(1). panta noteikumus, kuri, lai gan iekļauti Direktīvā 2002/58/EK, gandrīz vārds vārdā atkārto Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām (4. un 12. pants) un Eiropas Cilvēktiesību konvencijas (9., 10. un 11. pants) noteikumus. Minētos noteikumus ļoti plaši ir interpretējušas attiecīgās kompetentās iestādes; tādēļ nav pieņemami Komisijas apgalvojumi, ka tā sniedz minētā jautājuma ex novo skaidrojumu. |
| --- | --- |

2.3.5

Pirmkārt, Komisija izmanto 15.1(1). panta noteikumus, kuri, lai gan iekļauti Direktīvā 2002/58/EK, gandrīz vārds vārdā atkārto Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām (4. un 12. pants) un Eiropas Cilvēktiesību konvencijas (9., 10. un 11. pants) noteikumus. Minētos noteikumus ļoti plaši ir interpretējušas attiecīgās kompetentās iestādes; tādēļ nav pieņemami Komisijas apgalvojumi, ka tā sniedz minētā jautājuma ex novo skaidrojumu.

| 2.3.6 | Otrkārt, minētā likumības pārbaudes ir atkarīga no dažādiem noteikumiem, kas ietverti Pamattiesību hartā — reglamentējošā dokumentā, kurš neskatoties uz visplašāko vienprātīgo atbalstu Eiropas mērogā, vēl aizvien nav stājies spēkā, un kuru tādēļ nevar piemērot kā tiesiskuma garantiju. |
| --- | --- |

2.3.6

Otrkārt, minētā likumības pārbaudes ir atkarīga no dažādiem noteikumiem, kas ietverti Pamattiesību hartā — reglamentējošā dokumentā, kurš neskatoties uz visplašāko vienprātīgo atbalstu Eiropas mērogā, vēl aizvien nav stājies spēkā, un kuru tādēļ nevar piemērot kā tiesiskuma garantiju.

| 2.3.7 | Šo jau tā nepārliecinošo dokumenta tekstu vēl nepieņemamāku padara fakts, ka Komisija ņem vērā tikai Hartas 7. pantu (tiesības uz privāto dzīvi un ģimenes dzīvi) un 8. pantu (personas datu aizsardzība), ignorējot citus noteikumus, piemēram, 36. pantu (vispārējas nozīmes pakalpojumu pieejamība), 38. pantu (patērētāju aizsardzība), 47. pantu (tiesības uz spēkā esošiem aizsardzības līdzekļiem) vai 48. pantu (nevainīguma prezumpcija). |
| --- | --- |

2.3.7

Šo jau tā nepārliecinošo dokumenta tekstu vēl nepieņemamāku padara fakts, ka Komisija ņem vērā tikai Hartas 7. pantu (tiesības uz privāto dzīvi un ģimenes dzīvi) un 8. pantu (personas datu aizsardzība), ignorējot citus noteikumus, piemēram, 36. pantu (vispārējas nozīmes pakalpojumu pieejamība), 38. pantu (patērētāju aizsardzība), 47. pantu (tiesības uz spēkā esošiem aizsardzības līdzekļiem) vai 48. pantu (nevainīguma prezumpcija).

| 2.3.8 | Komisijai ir jādomā un jārīkojas precīzāk un detalizētāk attiecībā uz pamattiesībām, lai novērstu situāciju, kad dalībvalstu konstitucionālās tiesas atzīst ierosinātos noteikumus par nekonstitucionāliem (5). |
| --- | --- |

2.3.8

Komisijai ir jādomā un jārīkojas precīzāk un detalizētāk attiecībā uz pamattiesībām, lai novērstu situāciju, kad dalībvalstu konstitucionālās tiesas atzīst ierosinātos noteikumus par nekonstitucionāliem (5).

| 2.3.9 | Attiecībā uz subsidiaritātes principu, pārsteigumu rada Komisijas paskaidrojums, ka līdz šim brīdim ne Padome, ne Parlaments nav spējuši vienoties par apskatāmo problēmu risinājumu un tādēļ aicina uz pārvalstisku rīcību iekšējā tirgus jomā, lai nodrošinātu tā turpmāku regulējumu. |
| --- | --- |

2.3.9

Attiecībā uz subsidiaritātes principu, pārsteigumu rada Komisijas paskaidrojums, ka līdz šim brīdim ne Padome, ne Parlaments nav spējuši vienoties par apskatāmo problēmu risinājumu un tādēļ aicina uz pārvalstisku rīcību iekšējā tirgus jomā, lai nodrošinātu tā turpmāku regulējumu.

| 2.3.10 | Šāda veida spriešana būtu loģiska, ja drošības problēmas būtu salīdzināmas ar citām problēmām, kas ietekmē iekšējā tirgus darbību (piemēram, ar tirdzniecību, nodokļiem vai nodarbinātību saistītas problēmas), ja būtu paredzēti noteikumu pieņemšanas galīgie termiņi (kas noteikts Līgumos vai sekundārajos tiesību aktos), un visbeidzot, ja būtu iespējams un nepieciešams radīt vienotu tiesisko telpu šajā jautājumā. |
| --- | --- |

2.3.10

Šāda veida spriešana būtu loģiska, ja drošības problēmas būtu salīdzināmas ar citām problēmām, kas ietekmē iekšējā tirgus darbību (piemēram, ar tirdzniecību, nodokļiem vai nodarbinātību saistītas problēmas), ja būtu paredzēti noteikumu pieņemšanas galīgie termiņi (kas noteikts Līgumos vai sekundārajos tiesību aktos), un visbeidzot, ja būtu iespējams un nepieciešams radīt vienotu tiesisko telpu šajā jautājumā.

| 2.3.11 | Tomēr Kopienas tiesiskajos aktos nav paredzēts valsts drošības jēdziens pretēji sabiedriskās kārtības un drošības jēdzieniem, kas ietverts līgumos, lai nepieciešamības gadījumā attaisnotu ārkārtēju pasākumu veikšanu dalībvalstīs. |
| --- | --- |

2.3.11

Tomēr Kopienas tiesiskajos aktos nav paredzēts valsts drošības jēdziens pretēji sabiedriskās kārtības un drošības jēdzieniem, kas ietverts līgumos, lai nepieciešamības gadījumā attaisnotu ārkārtēju pasākumu veikšanu dalībvalstīs.

| 2.3.12 | Līgumos nav noteikts ne skaidrs rīcības pamats, ne termiņš, kura ievērošanai būtu nepieciešama attiecīgo pasākumu tūlītēja veikšana. Visbeidzot dalībvalstu drošības apdraudējumu nevar ietilpināt saskaņošanas instrumentā, kura mērķis ir ieviest identisku (vēlams kopēju) pieeju atšķirīgām situācijām. |
| --- | --- |

2.3.12

Līgumos nav noteikts ne skaidrs rīcības pamats, ne termiņš, kura ievērošanai būtu nepieciešama attiecīgo pasākumu tūlītēja veikšana. Visbeidzot dalībvalstu drošības apdraudējumu nevar ietilpināt saskaņošanas instrumentā, kura mērķis ir ieviest identisku (vēlams kopēju) pieeju atšķirīgām situācijām.

| 2.3.13 | Attiecībā uz proporcionalitātes principu, jebkuriem noteikumiem, kas ierobežo pamattiesības, pēc likuma nepieciešama valstu parlamentu līdzdalība, kā arī tiesu kontroles nodrošinātas tiesiskās garantijas (ex ante vai ex post). Ir grūti iedomāties, kā dažu “nemanāmu barjeru”, kas traucē elektronisko sakaru pakalpojumu sniegšanu visā iekšējā tirgū, izzušana varētu izraisīt virkni izmaiņu valstu likumos, kas garantē pamattiesību ievērošanu, kā arī valstu sistēmās, kas to aizsargā. |
| --- | --- |

2.3.13

Attiecībā uz proporcionalitātes principu, jebkuriem noteikumiem, kas ierobežo pamattiesības, pēc likuma nepieciešama valstu parlamentu līdzdalība, kā arī tiesu kontroles nodrošinātas tiesiskās garantijas (ex ante vai ex post). Ir grūti iedomāties, kā dažu “nemanāmu barjeru”, kas traucē elektronisko sakaru pakalpojumu sniegšanu visā iekšējā tirgū, izzušana varētu izraisīt virkni izmaiņu valstu likumos, kas garantē pamattiesību ievērošanu, kā arī valstu sistēmās, kas to aizsargā.

| 2.3.14 | Tādēļ Komiteja izsaka šaubas, vai priekšlikums pilnībā atbilst subsidiaritātes un proporcionalitātes principiem, ņemot vērā to, ka nav pietiekama pamata secināt, ka Kopienas mērķis vislabāk būtu sasniedzams Kopienas līmenī. |
| --- | --- |

2.3.14

Tādēļ Komiteja izsaka šaubas, vai priekšlikums pilnībā atbilst subsidiaritātes un proporcionalitātes principiem, ņemot vērā to, ka nav pietiekama pamata secināt, ka Kopienas mērķis vislabāk būtu sasniedzams Kopienas līmenī.

| 2.3.15 | Turklāt ir pārsteidzoši, ka Komisijas priekšlikumā ietvertas atsauces vienīgi uz sakaru operatoru vajadzībām un likumīgajām tiesībām, pilnībā atstājot novārtā patērētāju intereses un to, ka Kopienas uzdevums ir dot ieguldījumu “patērētāju aizsardzības nostiprināšanā”(EKDL 3t. Pants), “nodrošināt patērētāju aizsardzības augstu līmeni” un “veicināt patērētāju ekonomisko interešu aizsardzību” (EKDL 153. pants). |
| --- | --- |

2.3.15

Turklāt ir pārsteidzoši, ka Komisijas priekšlikumā ietvertas atsauces vienīgi uz sakaru operatoru vajadzībām un likumīgajām tiesībām, pilnībā atstājot novārtā patērētāju intereses un to, ka Kopienas uzdevums ir dot ieguldījumu “patērētāju aizsardzības nostiprināšanā”(EKDL 3t. Pants), “nodrošināt patērētāju aizsardzības augstu līmeni” un “veicināt patērētāju ekonomisko interešu aizsardzību” (EKDL 153. pants).

2.4   Īpašas piezīmes

| 2.4.1 | Priekšlikuma pamatā ir EK dibināšanas līguma 95. (1.) punkts. Šajā sakarā Komiteja iesaka ņemt vērā iespējamo ietekmi uz EK pīlāru — policijas un tiesu sadarbību krimināllietās — it īpaši attiecībā uz ārpuskopienas elektronisko sakaru pakalpojumu operatoriem, gadījumā, kad izcelsmes valstis pieprasa īpašus līgumus ar dalībvalstīm, lai paredzētu savstarpējus nosacījumus pakalpojumu sniegšanai valsts drošības apsvērumu dēļ. |
| --- | --- |

2.4.1

Priekšlikuma pamatā ir EK dibināšanas līguma 95. (1.) punkts. Šajā sakarā Komiteja iesaka ņemt vērā iespējamo ietekmi uz EK pīlāru — policijas un tiesu sadarbību krimināllietās — it īpaši attiecībā uz ārpuskopienas elektronisko sakaru pakalpojumu operatoriem, gadījumā, kad izcelsmes valstis pieprasa īpašus līgumus ar dalībvalstīm, lai paredzētu savstarpējus nosacījumus pakalpojumu sniegšanai valsts drošības apsvērumu dēļ.

| 2.4.2 | Komisija direktīvas projektā, konkrēti 1. pantā, nav ņēmusi vērā faktu, ka lai gan dati direktīvas piemērošanas jomā ir acīmredzami “neitrāli” (komunikācijas avota identificēšana, komunikācijas galamērķis, ilgums, vieta, biežums utt.), šī informācija rada iejaukšanos privātajā dzīvē un daudzos gadījumos arī citu tiesību, piemēram profesionālā noslēpuma, vai tiesību uz juridisko palīdzību, pārkāpumu. |
| --- | --- |

2.4.2

Komisija direktīvas projektā, konkrēti 1. pantā, nav ņēmusi vērā faktu, ka lai gan dati direktīvas piemērošanas jomā ir acīmredzami “neitrāli” (komunikācijas avota identificēšana, komunikācijas galamērķis, ilgums, vieta, biežums utt.), šī informācija rada iejaukšanos privātajā dzīvē un daudzos gadījumos arī citu tiesību, piemēram profesionālā noslēpuma, vai tiesību uz juridisko palīdzību, pārkāpumu.

| 2.4.3 | Saskaņā ar pašreizējo pieeju Eiropas sabiedriskajai kārtībai, kas noteikta ar Eiropas Cilvēktiesību konvenciju un dalībvalstu konstitucionālajām tradīcijām, tiesības uz privāto dzīvi ir definētas ne vien pasīvi, bet arī aktīvi, lai gan ar mazāku spēku. |
| --- | --- |

2.4.3

Saskaņā ar pašreizējo pieeju Eiropas sabiedriskajai kārtībai, kas noteikta ar Eiropas Cilvēktiesību konvenciju un dalībvalstu konstitucionālajām tradīcijām, tiesības uz privāto dzīvi ir definētas ne vien pasīvi, bet arī aktīvi, lai gan ar mazāku spēku.

| 2.4.4 | Precīzāk sakot, privātpersonām, neatkarīgi no tā, vai tās ir vai nav ES pilsoņi, ir tiesības zināt, kurš, kādēļ un cik bieži, piekļūst viņu saziņas datiem, kā arī tiesības piekļūt gan publiskām, gan privātām datu bāzēm, kur šāda informācija tiek uzglabāta (6). |
| --- | --- |

2.4.4

Precīzāk sakot, privātpersonām, neatkarīgi no tā, vai tās ir vai nav ES pilsoņi, ir tiesības zināt, kurš, kādēļ un cik bieži, piekļūst viņu saziņas datiem, kā arī tiesības piekļūt gan publiskām, gan privātām datu bāzēm, kur šāda informācija tiek uzglabāta (6).

| 2.4.5 | Priekšlikums ietekmē pamattiesību, it īpaši Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 8. panta ievērošanu, un tam var būt ievērojama ietekme uz pilsoniskajām brīvībām un pamattiesībām. Tādēļ Komiteja uzskata, ka izņēmuma kārtā tā saturs būtu jāierobežo, iekļaujot tikai tādus noteikumus, kas minētās tiesības ietekmē minimāli. |
| --- | --- |

2.4.5

Priekšlikums ietekmē pamattiesību, it īpaši Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 8. panta ievērošanu, un tam var būt ievērojama ietekme uz pilsoniskajām brīvībām un pamattiesībām. Tādēļ Komiteja uzskata, ka izņēmuma kārtā tā saturs būtu jāierobežo, iekļaujot tikai tādus noteikumus, kas minētās tiesības ietekmē minimāli.

| 2.4.6 | Visas saglabājamo datu kategorijas, kas uzskaitītas 4. pantā un Pielikumā, veido sākotnējo sarakstu, kuru var pārskatīt atbilstoši komitoloģijas procedūrai. Tomēr Komiteja uzskata to par nepareizu to, ka Parlaments netiks iesaistīts saglabājamo datu kategoriju paplašināšanā, jo šis jautājums saistīts ar pamattiesību ievērošanu. Minētā metodoloģija ir daudz piemērotāka attiecībā uz neitrāliem tehniskiem standartiem, nevis noteikumiem par datu saglabāšanu, kas apskatīti priekšlikumā. |
| --- | --- |

2.4.6

Visas saglabājamo datu kategorijas, kas uzskaitītas 4. pantā un Pielikumā, veido sākotnējo sarakstu, kuru var pārskatīt atbilstoši komitoloģijas procedūrai. Tomēr Komiteja uzskata to par nepareizu to, ka Parlaments netiks iesaistīts saglabājamo datu kategoriju paplašināšanā, jo šis jautājums saistīts ar pamattiesību ievērošanu. Minētā metodoloģija ir daudz piemērotāka attiecībā uz neitrāliem tehniskiem standartiem, nevis noteikumiem par datu saglabāšanu, kas apskatīti priekšlikumā.

| 2.4.7 | Ja datu saglabāšanas vienīgais mērķis ir atrast informāciju, kas noderīga izmeklēšanai, saglabājamo datu apjoms šķiet pārlieku liels; tādēļ to daudzumu vajadzētu ierobežot atbilstīgi priekšlikuma mērķa sasniegšanai. Piekļuve datiem nav pieļaujama bez attiecīgas kompetentas iestādes atļaujas. Tādējādi priekšlikumā izvirzītais mērķis, proti, novērst noteiktus noziedzīgus nodarījumus, nav skaidri saprotams, lai gan informācijas par datu plūsmu saglabāšana varētu būt noderīga izmeklēšanā un citu priekšlikumā minēto mērķu sasniegšanā. |
| --- | --- |

2.4.7

Ja datu saglabāšanas vienīgais mērķis ir atrast informāciju, kas noderīga izmeklēšanai, saglabājamo datu apjoms šķiet pārlieku liels; tādēļ to daudzumu vajadzētu ierobežot atbilstīgi priekšlikuma mērķa sasniegšanai. Piekļuve datiem nav pieļaujama bez attiecīgas kompetentas iestādes atļaujas. Tādējādi priekšlikumā izvirzītais mērķis, proti, novērst noteiktus noziedzīgus nodarījumus, nav skaidri saprotams, lai gan informācijas par datu plūsmu saglabāšana varētu būt noderīga izmeklēšanā un citu priekšlikumā minēto mērķu sasniegšanā.

| 2.4.8 | Datu saglabāšanas periods ir pārāk ilgs, turklāt Komisija nesniedz pamatojumu, kādēļ dati būtu jāsaglabā tik ilgu laiku. Komiteja uzskata, ka veicot atbilstošus drošības un konfidencialitātes pasākumus, standarta sešu mēnešu periods būtu pamatots laika periods. |
| --- | --- |

2.4.8

Datu saglabāšanas periods ir pārāk ilgs, turklāt Komisija nesniedz pamatojumu, kādēļ dati būtu jāsaglabā tik ilgu laiku. Komiteja uzskata, ka veicot atbilstošus drošības un konfidencialitātes pasākumus, standarta sešu mēnešu periods būtu pamatots laika periods.

| 2.4.9 | Direktīvā nav ietverti noteikumi, kas novērstu pakalpojumu sniedzēju un citu ieinteresēto pušu iespējamo piekļuvi saglabātajiem datiem; Tādēļ ir jāparedz noteikumi, ka piekļuvi minētajiem datiem pieļaujama tikai īpašos gadījumos un tikai kompetentu iestāžu tiesiskā uzraudzībā. Diemžēl priekšlikumā nav paskaidrots, kādā veidā tiks nodrošināta saglabāto datu aizsardzība minētajos laika periodos. |
| --- | --- |

2.4.9

Direktīvā nav ietverti noteikumi, kas novērstu pakalpojumu sniedzēju un citu ieinteresēto pušu iespējamo piekļuvi saglabātajiem datiem; Tādēļ ir jāparedz noteikumi, ka piekļuvi minētajiem datiem pieļaujama tikai īpašos gadījumos un tikai kompetentu iestāžu tiesiskā uzraudzībā. Diemžēl priekšlikumā nav paskaidrots, kādā veidā tiks nodrošināta saglabāto datu aizsardzība minētajos laika periodos.

| 2.4.10 | Priekšlikumā minētā atsauce uz datu nodošanu “kompetentām valsts iestādēm” ir pārāk vispārīga, tāpēc nepieciešams skaidri noteikt, ka saglabātos datus drīkst nodot vienīgi tām iestādēm, kas var garantēt saņemto datu kvalitāti, konfidencialitāti un drošību. Komiteja uzskata, ka priekšlikumā lietoti vairāki jēdzieni, piemēram augstāk minētais, kurus nepieciešams definēt precīzāk, lai izvairītos no dažādām interpretācijām. |
| --- | --- |

2.4.10

Priekšlikumā minētā atsauce uz datu nodošanu “kompetentām valsts iestādēm” ir pārāk vispārīga, tāpēc nepieciešams skaidri noteikt, ka saglabātos datus drīkst nodot vienīgi tām iestādēm, kas var garantēt saņemto datu kvalitāti, konfidencialitāti un drošību. Komiteja uzskata, ka priekšlikumā lietoti vairāki jēdzieni, piemēram augstāk minētais, kurus nepieciešams definēt precīzāk, lai izvairītos no dažādām interpretācijām.

| 2.4.11 | Pārsteidzoši, ka priekšlikuma 10. pantā paredzētas tā saucamās “papildu izmaksas”, kas rodas operatoriem, pildot datu saglabāšanas un nodošanas pienākumu, un, ka saskaņā ar Komisijas viedokli, tie jāatlīdzina no valsts līdzekļiem, kā minēts priekšlikuma 13. apsvērumā “priekšrocības attiecībā uz sabiedrības drošību ietekmē sabiedrību kopumā”. |
| --- | --- |

2.4.11

Pārsteidzoši, ka priekšlikuma 10. pantā paredzētas tā saucamās “papildu izmaksas”, kas rodas operatoriem, pildot datu saglabāšanas un nodošanas pienākumu, un, ka saskaņā ar Komisijas viedokli, tie jāatlīdzina no valsts līdzekļiem, kā minēts priekšlikuma 13. apsvērumā “priekšrocības attiecībā uz sabiedrības drošību ietekmē sabiedrību kopumā”.

| 2.4.12 | Komiteja nepiekrīt Komisijai šajā jautājumā un uzskata, ka šis apgalvojums ir, maigi sakot, neprecīzs. Katrai dalībvalstij ir brīvas tiesības noteikt minēto kompensāciju apjomu un formulu saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts izvirzītajiem kritērijiem, apstākļiem un drošības vajadzībām, lai gan, kā atzīst Komisija (5. apsvērums), daudzas dalībvalsts pat nav izstrādājušas šādus tiesību aktus. |
| --- | --- |

2.4.12

Komiteja nepiekrīt Komisijai šajā jautājumā un uzskata, ka šis apgalvojums ir, maigi sakot, neprecīzs. Katrai dalībvalstij ir brīvas tiesības noteikt minēto kompensāciju apjomu un formulu saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts izvirzītajiem kritērijiem, apstākļiem un drošības vajadzībām, lai gan, kā atzīst Komisija (5. apsvērums), daudzas dalībvalsts pat nav izstrādājušas šādus tiesību aktus.

| 2.4.13 | Komisijas piemērotais kritērijs izraisa šādus jautājumus:






  — | Vai minētie pakalpojumu sniedzēji negūst priekšrocības no dalībvalstu garantētās drošības un sociālās stabilitātes? |
| --- | --- | --- |

2.4.13

Komisijas piemērotais kritērijs izraisa šādus jautājumus:

—

Vai minētie pakalpojumu sniedzēji negūst priekšrocības no dalībvalstu garantētās drošības un sociālās stabilitātes?

| — | Vai minētie pakalpojumu sniedzēji negūst priekšrocības no juridiskās drošības, ko sniedz tiesiskums? |
| --- | --- |

—

Vai minētie pakalpojumu sniedzēji negūst priekšrocības no juridiskās drošības, ko sniedz tiesiskums?

| — | Vai pakalpojumu sniedzēji negūst labumu no vienotā tirgus, kur viņi var veikt savu likumīgo uzņēmējdarbību, pateicoties valsts varas iestāžu darbam, kā arī Komisijas veiktajai darbībai? |
| --- | --- |

—

Vai pakalpojumu sniedzēji negūst labumu no vienotā tirgus, kur viņi var veikt savu likumīgo uzņēmējdarbību, pateicoties valsts varas iestāžu darbam, kā arī Komisijas veiktajai darbībai?

| 2.4.14 | Šī iemesla dēļ un pat pieņemot, ka priekšlikums direktīvai ir veiksmīgs, minētās izmaksas uzskatāmas par izdevumiem, kas jāsedz no pašu pakalpojumu sniedzēju, nevis valsts un tādējādi visu tās iedzīvotāju līdzekļiem, uzskatot to par darbības tirgū neatņemamu sastāvdaļu. Komiteja uzskata, ka minētais priekšlikums par papildu izmaksu atlīdzināšanu ir neatbilstošs un ir jāsvītro. |
| --- | --- |

2.4.14

Šī iemesla dēļ un pat pieņemot, ka priekšlikums direktīvai ir veiksmīgs, minētās izmaksas uzskatāmas par izdevumiem, kas jāsedz no pašu pakalpojumu sniedzēju, nevis valsts un tādējādi visu tās iedzīvotāju līdzekļiem, uzskatot to par darbības tirgū neatņemamu sastāvdaļu. Komiteja uzskata, ka minētais priekšlikums par papildu izmaksu atlīdzināšanu ir neatbilstošs un ir jāsvītro.

| 2.4.15 | Visu augstāk minēto iemeslu dēļ Komisijai, kas ir visu ES līgumu un to pamatprincipu izpildes uzraudzītāja, kā norādīts ES Līguma 6(1). (7) un 6(2). (8) pantā, ir būtiski jāpārskata minētais priekšlikums. Komiteja uzskata, ka kopumā priekšlikums neatbilst ne pamattiesībām, ne arī noteikumiem par datu pieejamību, izmantošanu un apmaiņu. |
| --- | --- |

2.4.15

Visu augstāk minēto iemeslu dēļ Komisijai, kas ir visu ES līgumu un to pamatprincipu izpildes uzraudzītāja, kā norādīts ES Līguma 6(1). (7) un 6(2). (8) pantā, ir būtiski jāpārskata minētais priekšlikums. Komiteja uzskata, ka kopumā priekšlikums neatbilst ne pamattiesībām, ne arī noteikumiem par datu pieejamību, izmantošanu un apmaiņu.

Brisele, 2005. gada 19. janvārī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētāja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra direktīva par privātpersonu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (OV L 281, 23.11.1995.)

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes direktīva par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (OV L 201, 31.7.2002.)

2

(3)  2001. gada 24. un 25. janvāra plenārajā sesijā pieņemts atzinums, ziņotājs Lagerholm kgs (OV C 123, 25.4.2001.)

3

Lagerholm

(4)  Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencija, ka parakstīta Romā 1950. gada 4. novembrī.

4

(5)  Skat. Vācijas konstitucionālās tiesas nesen pasludināto nolēmumu, kurā tā saucamais “eiro-orderi” par nekonstucionālu, lai gan tas terorisma un starptauriskās noziedzības apkarošanas jomā ir daudz svarīgāks par šeit apskatāmo tēmu.

5

(6)  Eiropas Cilvēktiesību tiesas lēmumi lietās: Amann (2000), Kopp (1998), Halford (1997) un Malone (1984).

6

Amann

Kopp

Halford

Malone

(7)  Līguma par Eiropas Savienību 6. panta 1. punktā noteikts, ka Savienība ir dibināta uz brīvības, demokrātijas, cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanas un tiesiskuma principiem, kas ir kopīgi dalībvalstīm.

7

(8)  Līguma par Eiropas Savienību 6. panta 2. punktā paredzēts, ka Eiropas Savienība kā Kopienas tiesību vispārējus principus ievēro pamattiesības, ko garantē Eiropas Konvencija par cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzību, un kuras izriet no dalībvalstu kopīgām konstitucionālām tradīcijām.

8

---

PIELIKUMS

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas ATZINUMAM

Debašu gaitā tika noraidīti šādi grozījumi, kas saņēma vismaz vienu ceturtdaļu no kopā nodotajām balsīm:

1.5. punkts

Dzēst punktu:

“

  Papildu izmaksas, kas operatoriem rodas saistībā ar priekšlikumā minēto datu uzglabāšanu un nosūtīšanu, uzskatāmas par izdevumiem, ko jāsedz no pakalpojumu sniedzēju, nevis no valsts un tādējādi arī visu iedzīvotāju līdzekļiem, un kuri ir pakalpojumu sniedzēju darbības tirgū neatņemama daļa

  .”

Pamatojums

Pašsaprotams

2.4.11. punkts

Grozīt sekojoši:

“
  Pārsteidzoši, ka Priekšlikuma 10. pantā paredzētas tā saucamās “papildu izmaksas”, kas rodas operatoriem, pildot datu saglabāšanas un nodošanas pienākumu., un, ka saskaņā ar Komisijas viedokli, tie ierosina, ka minētie izdevumi ir jāatlīdzina no valsts līdzekļiem, kā minēts priekšlikuma 13. apsvērumā “priekšrocības attiecībā uz sabiedrības drošību” ietekmē sabiedrību kopumā.”

Pamatojums

Pašsaprotams.

2.4.12. punkts

Aizvietot tekstu sekojoši:

“

  Komiteja nepiekrīt Komisijai šajā jautājumā un uzskata, ka šis apgalvojums ir, maigi sakot, neprecīzs.
  K
  atrai dalībvalstij ir brīvas tiesības noteikt minēto kompensāciju apjomu un formulu saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts izvirzītajiem kritērijiem, apstākļiem un drošības vajadzībām, lai gan, kā atzīst Komisija (5. apsvērums), daudzas dalībvalsts pat nav izstrādājušas šādus tiesību aktus.

Priekšlikuma pieņemšanas gadījumā nozarei tiks radīts ievērojams slogs. Šobrīd uzņēmumi rada, apstrādā un uzglabā datus rēķinu sagatavošanas, komerciālos un citos likumīgos nolūkos. Papildu prasības (papildu datu veidi, ilgāks saglabāšanas periods) būtu saistītas ar papildu izmaksām. Tā kā drošības nodrošināšana neapšaubāmi ir valsts pienākums, tas jāfinansē no valsts līdzekļiem, proti, dalībvalstīm jāuzņemas datu saglabāšanas izmaksas, kompensējot tās telekomunikāciju uzņēmumiem.”

Pamatojums

Pašsaprotams

2.4.13. punkts

Aizvietot tekstu sekojoši:

“
  Komisijas piemērotais kritērijs izraisa šādus jautājumus:

“

Komisijas piemērotais kritērijs izraisa šādus jautājumus:

| — | Vai minētie pakalpojumu sniedzēji negūst priekšrocības no dalībvalstu garantētās drošības un sociālās stabilitātes? |
| --- | --- |

—

Vai minētie pakalpojumu sniedzēji negūst priekšrocības no dalībvalstu garantētās drošības un sociālās stabilitātes?

Vai minētie pakalpojumu sniedzēji negūst priekšrocības no dalībvalstu garantētās drošības un sociālās stabilitātes?

| — | Vai minētie pakalpojumu sniedzēji negūst priekšrocības no juridiskās drošības, ko sniedz tiesiskums? |
| --- | --- |

—

Vai minētie pakalpojumu sniedzēji negūst priekšrocības no juridiskās drošības, ko sniedz tiesiskums?

Vai minētie pakalpojumu sniedzēji negūst priekšrocības no juridiskās drošības, ko sniedz tiesiskums?

| — | Vai pakalpojumu sniedzēji negūst labumu no vienotā tirgus, kur viņi var veikt savu likumīgo uzņēmējdarbību, pateicoties valsts varas iestāžu darbam, kā arī Komisijas veiktajai darbībai?
  ” |
| --- | --- |

—

Vai pakalpojumu sniedzēji negūst labumu no vienotā tirgus, kur viņi var veikt savu likumīgo uzņēmējdarbību, pateicoties valsts varas iestāžu darbam, kā arī Komisijas veiktajai darbībai?
  ”

Vai pakalpojumu sniedzēji negūst labumu no vienotā tirgus, kur viņi var veikt savu likumīgo uzņēmējdarbību, pateicoties valsts varas iestāžu darbam, kā arī Komisijas veiktajai darbībai?

”

Priekšlikuma būtība ir, ka Eiropā nepieciešama saskaņota pieeja datu saglabāšanai kā pasākumam, ka vērsts pret noziedzību un terorismu. Ja dažas Eiropas valstis būs ar mieru segt ar noziedzības apkarošanu saistītos izdevumus, bet citas izlems šo visai smago finansiālo slogu uzlikt sakaru operatoriem, Eiropas telekomunikāciju tirgū radīsies nopietni konkurences traucējumi. Tādēļ šajā jautājumā Komiteja pilnībā atbalsta Komisiju.

Pamatojums

Pašsaprotams

2.4.14. punkts

Dzēst punktu

“

  Šī iemesla dēļ un pat pieņemot, ka priekšlikums direktīvai ir veiksmīgs, minētās izmaksas uzskatāmas par izdevumiem, kas jāsedz no pašu pakalpojumu sniedzēju, nevis valsts un tādējādi visu tās iedzīvotāju līdzekļiem, uzskatot to par darbības tirgū neatņemamu sastāvdaļu. Komiteja uzskata, ka minētais priekšlikums par papildu izmaksu atlīdzināšanu ir neatbilstošs un ir jāsvītro

  .”

Pamatojums

Pašsaprotams

Balsojums:

Par: 53

Pret: 54

Atturējās: 15

---

| 21.3.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 69/22 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 69/22

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centru”

(COM (2005) 399 galīgā red. — 2005/0166 (COD))

(2006/C 69/05)

Padome saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 262.pantu 2006. gada 18. janvārī nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par augstāk minēto tematu.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsonības specializētā nodaļa atzinumu pieņēma 2005. gada 14. novembrī. Ziņotājs:
  Jan Olsson
  kgs.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja plenārajā sesijā, kas notika 2006. gada 18. un 19. janvārī (2006. gada 18. janvāra sēdē), ar 33 balsīm par, nevienam nebalsojot pret un 1 balsi atturoties, pieņēma šādu atzinumu.

1.   Ievads

| 1.1 | 2003. gada oktobra beigās Eiropas Komisija iesniedza priekšlikumu attiecībā uz Padomes Regulas (EEK) Nr. 302/93 par Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra (ENNUC) izveidi pārstrādāšanu.
  Juridiskais pamats bija EK Līguma 308. pants. |
| --- | --- |

1.1

2003. gada oktobra beigās Eiropas Komisija iesniedza priekšlikumu attiecībā uz Padomes Regulas (EEK) Nr. 302/93 par Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra (ENNUC) izveidi pārstrādāšanu.

Juridiskais pamats bija EK Līguma 308. pants.

| 1.2 | Pēc diskusijām Padomē tika nolemts izmainīt priekšlikuma juridisko pamatojumu un to aizstāt ar EK Līguma 152. pantu, tāpēc lēmumu par priekšlikumu var pieņemt ar koplēmuma procedūras palīdzību, tajā piedaloties Eiropas Parlamentam. Padomē notikušo diskusiju rezultātā priekšlikumā regulai vienlaicīgi tika veikti nelieli grozījumi, un tos iesniedza 2005. gada augustā. |
| --- | --- |

1.2

Pēc diskusijām Padomē tika nolemts izmainīt priekšlikuma juridisko pamatojumu un to aizstāt ar EK Līguma 152. pantu, tāpēc lēmumu par priekšlikumu var pieņemt ar koplēmuma procedūras palīdzību, tajā piedaloties Eiropas Parlamentam. Padomē notikušo diskusiju rezultātā priekšlikumā regulai vienlaicīgi tika veikti nelieli grozījumi, un tos iesniedza 2005. gada augustā.

2.   Vispārēji komentāri

| 2.1 | 2004. gada oktobrī EESK sniedza atzinumu par pirmo priekšlikumu (1). Šī atzinuma pamatā ir tās pašas principiālās piezīmes, kas ir iekļautas iepriekšminētajā atzinumā — pirmām kārtām par to, ka ENNUC darbā ir jāiesaista pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kas specializējušās ar narkotikām saistītos jautājumos. |
| --- | --- |

2.1

2004. gada oktobrī EESK sniedza atzinumu par pirmo priekšlikumu (1). Šī atzinuma pamatā ir tās pašas principiālās piezīmes, kas ir iekļautas iepriekšminētajā atzinumā — pirmām kārtām par to, ka ENNUC darbā ir jāiesaista pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kas specializējušās ar narkotikām saistītos jautājumos.

| 2.2 | EESK atbalsta priekšlikuma juridiskā pamata nomaiņu. Šajā gadījumā īsta sadarbība ar Eiropas Parlamentu ir dabiska, jo īpaši — nolūkā garantēt sabiedrībai ieskatu centra darbībā. Jaunajā priekšlikumā (2) Parlamentam ir piešķita nozīmīgāka loma, tostarp — tiesības darbam valdē izraudzīties divus neatkarīgus ekspertus, kas ir īpaši kompetenti narkotiku jomā. Komiteja uzskata, ka ir ļoti ieteicams, lai šie divi neatkarīgie eksperti būtu tādu nevalstisku organizāciju pārstāvji, kas risina ar narkotikām saistītas problēmas. |
| --- | --- |

2.2

EESK atbalsta priekšlikuma juridiskā pamata nomaiņu. Šajā gadījumā īsta sadarbība ar Eiropas Parlamentu ir dabiska, jo īpaši — nolūkā garantēt sabiedrībai ieskatu centra darbībā. Jaunajā priekšlikumā (2) Parlamentam ir piešķita nozīmīgāka loma, tostarp — tiesības darbam valdē izraudzīties divus neatkarīgus ekspertus, kas ir īpaši kompetenti narkotiku jomā. Komiteja uzskata, ka ir ļoti ieteicams, lai šie divi neatkarīgie eksperti būtu tādu nevalstisku organizāciju pārstāvji, kas risina ar narkotikām saistītas problēmas.

| 2.3 | EESK norāda arī uz iestāžu nolīguma par Eiropas regulatīvo aģentūru pamatnoteikumiem projektu, kurā teikts, ka aģentūru iekšējai organizācijai ir jābūt tādai, kas nodrošina ieinteresēto pušu dalību un to, ka darbības pārredzamība patiesi ir laba (3). Tostarp darbam valdes locekļu amatā ir jāizraugās ieinteresēto pušu pārstāvji. Šajā sakarā Komiteja cita starpā atsaucas uz Balto grāmatu par Eiropas pārvaldību. |
| --- | --- |

2.3

EESK norāda arī uz iestāžu nolīguma par Eiropas regulatīvo aģentūru pamatnoteikumiem projektu, kurā teikts, ka aģentūru iekšējai organizācijai ir jābūt tādai, kas nodrošina ieinteresēto pušu dalību un to, ka darbības pārredzamība patiesi ir laba (3). Tostarp darbam valdes locekļu amatā ir jāizraugās ieinteresēto pušu pārstāvji. Šajā sakarā Komiteja cita starpā atsaucas uz Balto grāmatu par Eiropas pārvaldību.

3.   Konkrēti komentāri par dažiem regulas punktiem

3.1   5. pants — Eiropas informācijas tīkls

Eiropas informācijas tīklu veido valstu kontaktpunkti, kas ir savienojošais posms starp dalībvalstīm un centru. Kontaktpunktu uzdevums ir informācijas vākšana un analīze dalībvalsts līmenī, pamatojoties uz centra pieņemtajām pamatnostādnēm. Kontaktpunkti katru gadu no ES saņem arī pabalstu par savu darbu, un šī pabalsta piešķiršana ir reglamentēta par darbību piešķiramu subsīdiju līgumā (“grant agreement for action”).

Komiteja iesaka centram pamatnostādnēs un līgumos ar dalībvalstīm noteikt to, ka kontaktpunktiem ir jāsadarbojas ar valsts organizācijām, tostarp — arī NVO, kas risina ar narkotikām saistītas problēmas.

Izmainot 5. panta 2. a punkta trešo teikumu, vajadzētu arī skaidri norādīt, ka “kontaktpunktiem ir valsts līmenī jāvāc un, sadarbojoties ar šajā jomā strādājošiem ekspertiem un organizācijām, jāanalizē visa būtiskā informācija par narkotikām un narkomāniju, kā arī atbilstīgo politiku un izvēlētajiem risinājumiem”.

3.2   20. pants — sadarbība ar citām valsts un starptautiskām organizācijām un iestādēm

Saskaņā ar regulu centram ir aktīvi jāmeklē sadarbības iespējas ar starptautiskām organizācijām un citām valstiskām un nevalstiskām struktūrām, kas risina ar narkotikām saistītas problēmas, bet jo īpaši — ar šādām organizācijām un struktūrām Eiropā. Šī sadarbība ir jāformalizē, noslēdzot vienošanos starp iesaistītajām iestādēm un organizācijām, un Komisijai ir par to jāizsakās. Starptautiskajām organizācijām varētu piedāvāt novērotāja statusu valdē.

Nolūkā nodrošināt šo organizāciju sistemātiskāku un regulārāku dalību Komiteja ierosina šajā regulā noteikt, ka ir jāizveido sadarbību koordinējoša iestāde. To var norādīt 20. pantā, pievienojot šādu teikumu: “Centrs nozīmē kontaktu grupu, kura konsultējas par sadarbības organizāciju; šajā grupā iekļauj tādu organizāciju pārstāvjus, kas risina ar narkotikām saistītas problēmas”.

Briselē, 2006. gada 18. janvārī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētāja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Atzinums par tematu “Priekšlikums Padomes Regulai par Eiropas Narkotisko vielu un narkomānijas uzraudzības centru”, galvenais ziņotājs: Jan Olsson kgs, OV C 120, 20.5.2005.

1

Jan Olsson

(2)  COM(2005)399 galīgā red., 9. pants

2

(3)  COM (2005)59 galīgā red. un COM(2002)718 galīgā red.

3

---