# Uradni list C 115/16.

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 115 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 4916. maj 2006 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 115

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 4916. maj 2006

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | II   Pripravljalni akti |
| | Odbor regij |
| | 62. plenarno zasednjae 16. in 17. novembra 2005 |
| 2006/C 115/1 | Mnenje Odbora regij o sporočilu Komisije o kohezijski politiki za podporo rasti in novih delovnih mest: Strateške smernice Skupnosti, 2007–2013 | 1 |
| 2006/C 115/2 | Mnenje Odbora regij o akcijskem načrtu državnih pomoči – manjša in bolje usmerjena državna pomoč: časovni načrt za reformo državnih pomoči 2005–2009 | 6 |
| 2006/C 115/3 | Mnenje na lastno pobudo Odbora regij z dne 16. novembra 2005 o konkurenčnosti in decentralizaciji | 10 |
| 2006/C 115/4 | Mnenje Odbora regij o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost (2007-2013) | 17 |
| 2006/C 115/5 | Mnenje Odbora regij o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) | 20 |
| 2006/C 115/6 | Mnenje Odbora regij o sporočilu Komisije – Prestrukturiranje in zaposlovanje – Predvidevanje in spremljanje prestrukturiranja za razvoj delovnih mest: vloga Evropske unije | 27 |
| 2006/C 115/7 | Mnenje Odbora regij o vlogi regionalnih parlamentov z zakonodajnimi pooblastili v demokratičnem življenju Unije | 32 |
| 2006/C 115/8 | Mnenje Odbora regij o smernicah za uporabo in nadzor načel subsidiarnosti in sorazmernosti | 35 |
| 2006/C 115/9 | Mnenje Odbora regij o decentraliziranem sodelovanju v reformi razvojne politike EU | 42 |
| 2006/C 115/0 | Mnenje Odbora regij o sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o uvedbi okvirnega programa o solidarnosti in upravljanju migracijskih tokov v obdobju 2007–2013 | 47 |
| 2006/C 115/1 | Mnenje Odbora regij o sporočilu Komisije Svetu — Evropska prihodnost za Kosovo | 53 |
| 2006/C 115/2 | Mnenje Odbora regij o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi aktivnosti Skupnosti za dogodek Evropska prestolnica kulture za leta 2005 do 2019 | 56 |
| 2006/C 115/3 | Mnenje Odbora regij o zeleni knjigi o odzivu na demografske spremembe: nova solidarnost med generacijami | 61 |
| 2006/C 115/4 | Mnenje Odbora regij o sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o nediskriminaciji in enakih možnostih za vse — okvirna strategija, predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem letu enakih možnosti za vse (2007) — Pravični družbi naproti | 65 |
| 2006/C 115/5 | Resolucija Odbora regij o delovnem načrtu Evropske komisije in prednostnih nalogah Odbora regij v letu 2006 | 69 |
| 2006/C 115/6 | Osnutek resolucije o prihodnosti finančnih perspektiv 2007–2013 | 73 |
| 2006/C 115/7 | Predhodno mnenje Odbora regij z dne 17. novembra 2005 o varnosti vseh načinov prevoza, vključno z vprašanjem financiranja | 75 |
| 2006/C 115/8 | Mnenje Odbora regij o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa Državljani za Evropo za spodbujanje dejavnega evropskega državljanstva za obdobje 2007-2013 | 81 |
| 2006/C 115/9 | Mnenje Odbora regij o sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o poročilu o izvajanju gozdarske strategije EU | 84 |
| 2006/C 115/0 | Mnenje Odbora regij z dne 17. novembra 2005 o prispevku lokalnih in regionalnih vlad k boju proti podnebnim spremembam | 88 |
| 2006/C 115/1 | Predhodno poročilo Odbora regij o izvajanju Direktive o odlaganju odpadkov na odlagališčih (1999/31/ES) na regionalni in lokalni ravni | 95 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

II   Pripravljalni akti

Odbor regij

62. plenarno zasednjae 16. in 17. novembra 2005

2006/C 115/1

Mnenje Odbora regij o sporočilu Komisije o kohezijski politiki za podporo rasti in novih delovnih mest: Strateške smernice Skupnosti, 2007–2013

1

2006/C 115/2

Mnenje Odbora regij o akcijskem načrtu državnih pomoči – manjša in bolje usmerjena državna pomoč: časovni načrt za reformo državnih pomoči 2005–2009

6

2006/C 115/3

Mnenje na lastno pobudo Odbora regij z dne 16. novembra 2005 o konkurenčnosti in decentralizaciji

10

2006/C 115/4

Mnenje Odbora regij o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost (2007-2013)

17

2006/C 115/5

Mnenje Odbora regij o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013)

20

2006/C 115/6

Mnenje Odbora regij o sporočilu Komisije – Prestrukturiranje in zaposlovanje – Predvidevanje in spremljanje prestrukturiranja za razvoj delovnih mest: vloga Evropske unije

27

2006/C 115/7

Mnenje Odbora regij o vlogi regionalnih parlamentov z zakonodajnimi pooblastili v demokratičnem življenju Unije

32

2006/C 115/8

Mnenje Odbora regij o smernicah za uporabo in nadzor načel subsidiarnosti in sorazmernosti

35

2006/C 115/9

Mnenje Odbora regij o decentraliziranem sodelovanju v reformi razvojne politike EU

42

2006/C 115/0

Mnenje Odbora regij o sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o uvedbi okvirnega programa o solidarnosti in upravljanju migracijskih tokov v obdobju 2007–2013

47

2006/C 115/1

Mnenje Odbora regij o sporočilu Komisije Svetu — Evropska prihodnost za Kosovo

53

2006/C 115/2

Mnenje Odbora regij o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi aktivnosti Skupnosti za dogodek Evropska prestolnica kulture za leta 2005 do 2019

56

2006/C 115/3

Mnenje Odbora regij o zeleni knjigi o odzivu na demografske spremembe: nova solidarnost med generacijami

61

2006/C 115/4

Mnenje Odbora regij o sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o nediskriminaciji in enakih možnostih za vse — okvirna strategija, predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem letu enakih možnosti za vse (2007) — Pravični družbi naproti

65

2006/C 115/5

Resolucija Odbora regij o delovnem načrtu Evropske komisije in prednostnih nalogah Odbora regij v letu 2006

69

2006/C 115/6

Osnutek resolucije o prihodnosti finančnih perspektiv 2007–2013

73

2006/C 115/7

Predhodno mnenje Odbora regij z dne 17. novembra 2005 o varnosti vseh načinov prevoza, vključno z vprašanjem financiranja

75

2006/C 115/8

Mnenje Odbora regij o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa Državljani za Evropo za spodbujanje dejavnega evropskega državljanstva za obdobje 2007-2013

81

2006/C 115/9

Mnenje Odbora regij o sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o poročilu o izvajanju gozdarske strategije EU

84

2006/C 115/0

Mnenje Odbora regij z dne 17. novembra 2005 o prispevku lokalnih in regionalnih vlad k boju proti podnebnim spremembam

88

2006/C 115/1

Predhodno poročilo Odbora regij o izvajanju Direktive o odlaganju odpadkov na odlagališčih (1999/31/ES) na regionalni in lokalni ravni

95

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Pripravljalni akti

Odbor regij

62. plenarno zasednjae 16. in 17. novembra 2005

| 16.5.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 115/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 115/1

---

Mnenje Odbora regij o sporočilu Komisije o kohezijski politiki za podporo rasti in novih delovnih mest: Strateške smernice Skupnosti, 2007–2013

(2006/C 115/01)

ODBOR REGIJ JE

ob upoštevanju sporočila Komisije o kohezijski politiki za podporo rasti in novih delovnih mest: Strateške smernice Skupnosti 2007-2013, KOM(2005) 299 končno;

ob upoštevanju sklepa Evropske komisije z dne 5. julija 2005, da se o tem posvetuje z Odborom, v skladu s prvim odstavkom člena 256 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti;

ob upoštevanju sklepa svojega predsednika Odbora regij z dne 19. maja 2005, da za pripravo tega mnenja zadolži komisijo za politiko ozemeljske kohezije;

ob upoštevanju sporočila Komisije o tretjem poročilu o napredku kohezije glede novega partnerstva za rast, zaposlenost in kohezijo KOM(2005) 192 končno, SEC(2005) 632;

ob upoštevanju svojega mnenja o sporočilu Komisije o tretjem poročilu o ekonomski in socialni koheziji — novem partnerstvu za kohezijo: konvergenca, konkurenčnost, sodelovanje, KOM(2004) 107 končno (CdR 120/2004 fin (1));

ob upoštevanju svojega mnenja o finančnem načrtu v zvezi s sporočilom Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o gradnji naše skupne prihodnosti: političnih izzivih in proračunskih sredstvih razširjene Unije 2007–2013 (KOM(2004) 101 končno — CdR 162/2004 fin (2));

ob upoštevanju svojega mnenja o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za regionalni razvoj, KOM(2004) 495 končno — 2004/0167 — COD) in svojega mnenja (CdR 233/2004 fin (3));

ob upoštevanju svojega mnenja o predlogu uredbe Sveta o ustanovitvi kohezijskega sklada (KOM(2004) 494 končno — 2004/0166 (AVC) — CdR 234/2004 fin (4));

ob upoštevanju svojega mnenja o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem socialnem skladu (KOM(2004) 493 končno — 2004/0165 (COD) — CdR 240/2004fin) (5);

ob upoštevanju svojega mnenja o predlogu uredbe Sveta o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu (KOM(2004) 492 končno — 2004/0163 (AVC) — CdR 232/2004 fin (6));

ob upoštevanju birminghamske deklaracije o kohezijski politiki in okvirnih nacionalnih načrtih za izvajanje lizbonske strategije, ki jo je predsedstvo OR sprejelo 2. septembra 2005;

ob upoštevanju svojega osnutka mnenja (CdR 140/2005 rev. 1) o tem vprašanju, ki ga je dne 30. septembra 2005 sprejela komisija za politiko ozemeljske kohezije (poročevalec: g. Alain Rousset, predsednik regionalnega sveta Akvitanije (FR/PSE),

mnenje sprejel na 62. plenarnem zasedanju 16. in 17. novembra 2005 (seja z dne 16. novembra).

I.   Splošne ugotovitve

Odbor regij

| 1) | se je seznanil s strateškimi smernicami Skupnosti, ki jih je 5. julija 2005 sprejela Evropska komisija; |
| --- | --- |

1)

se je seznanil s strateškimi smernicami Skupnosti, ki jih je 5. julija 2005 sprejela Evropska komisija;

| 2) | z zadovoljstvom ugotavlja, da so regije, ki zaostajajo v razvoju, v okviru konvergenčnega cilja obravnavane prednostno, kar je povezano predvsem s pristopom desetih novih držav članic; Evropa tem regijam dolguje solidarnost pri pospeševanju njihovega gospodarskega in družbenega razvoja, podobno, kot je storila že v prejšnjih programih; |
| --- | --- |

2)

z zadovoljstvom ugotavlja, da so regije, ki zaostajajo v razvoju, v okviru konvergenčnega cilja obravnavane prednostno, kar je povezano predvsem s pristopom desetih novih držav članic; Evropa tem regijam dolguje solidarnost pri pospeševanju njihovega gospodarskega in družbenega razvoja, podobno, kot je storila že v prejšnjih programih;

| 3) | pozdravlja pripravljenost za nadaljevanje evropske kohezijske politike v vseh evropskih regijah s pomočjo prihodnjega cilja konkurenčnosti in zaposlovanja; poudarja, da je v okviru tega cilja treba dati prednost obrobnim in/ali manj konkurenčnim regijam, da bi zmanjšali razlike v razvoju med regijami in znotraj samih regij; poglavitna naloga kohezijske politike je namreč popraviti regionalna in lokalna neskladja, ne pa podpirati najbolj konkurenčne regije; |
| --- | --- |

3)

pozdravlja pripravljenost za nadaljevanje evropske kohezijske politike v vseh evropskih regijah s pomočjo prihodnjega cilja konkurenčnosti in zaposlovanja; poudarja, da je v okviru tega cilja treba dati prednost obrobnim in/ali manj konkurenčnim regijam, da bi zmanjšali razlike v razvoju med regijami in znotraj samih regij; poglavitna naloga kohezijske politike je namreč popraviti regionalna in lokalna neskladja, ne pa podpirati najbolj konkurenčne regije;

| 4) | obžaluje, da strateške smernice Skupnosti ne razlikujejo med prednostnimi nalogami, ki se nanašajo na konvergenčne regije, in tistimi v okviru prihodnjega cilja konkurenčnosti in zaposlovanja; cilj konkurenčnosti in zaposlovanja se mora osredotočiti na projekte za izboljšanje regionalne konkurenčnosti (raziskave, inovativnost, izobraževanje in usposabljanje, dostopnost — promet, IKT, storitve javnega interesa) in se tako izogniti pogosto kritiziranemu drobljenju sredstev; |
| --- | --- |

4)

obžaluje, da strateške smernice Skupnosti ne razlikujejo med prednostnimi nalogami, ki se nanašajo na konvergenčne regije, in tistimi v okviru prihodnjega cilja konkurenčnosti in zaposlovanja; cilj konkurenčnosti in zaposlovanja se mora osredotočiti na projekte za izboljšanje regionalne konkurenčnosti (raziskave, inovativnost, izobraževanje in usposabljanje, dostopnost — promet, IKT, storitve javnega interesa) in se tako izogniti pogosto kritiziranemu drobljenju sredstev;

| 5) | z zadovoljstvom ugotavlja, da se kohezijska politika osredotoča na izvajanje lizbonske strategije na regionalni ravni, vendar vztraja pri tem, da je kohezijsko politiko treba nujno uporabljati kot instrument za popravljanje razvojnih neskladij na regionalni in lokalni ravni; |
| --- | --- |

5)

z zadovoljstvom ugotavlja, da se kohezijska politika osredotoča na izvajanje lizbonske strategije na regionalni ravni, vendar vztraja pri tem, da je kohezijsko politiko treba nujno uporabljati kot instrument za popravljanje razvojnih neskladij na regionalni in lokalni ravni;

| 6) | poudarja temeljni pomen dokumenta pri pripravi kohezijske politike Skupnosti v obdobju 2007-2013 in pri spremljanju politike na evropski ravni glede na načrtovane cilje in prednostne naloge; |
| --- | --- |

6)

poudarja temeljni pomen dokumenta pri pripravi kohezijske politike Skupnosti v obdobju 2007-2013 in pri spremljanju politike na evropski ravni glede na načrtovane cilje in prednostne naloge;

| 7) | poudarja, da je za regionalno in kohezijsko politiko potreben strateški dokument na evropski ravni, s katerim že vrsto let razpolaga evropska strategija za zaposlovanje; |
| --- | --- |

7)

poudarja, da je za regionalno in kohezijsko politiko potreben strateški dokument na evropski ravni, s katerim že vrsto let razpolaga evropska strategija za zaposlovanje;

| 8) | izraža zaskrbljenost zaradi neskladja med ambicijami, zapisanimi v tem dokumentu, in majhnimi sredstvi, ki jih želijo nekatere države članice nameniti finančni perspektivi 2007-2013; |
| --- | --- |

8)

izraža zaskrbljenost zaradi neskladja med ambicijami, zapisanimi v tem dokumentu, in majhnimi sredstvi, ki jih želijo nekatere države članice nameniti finančni perspektivi 2007-2013;

| 9) | se sprašuje, kako bodo države članice uporabile ta dokument, če finančna perspektiva ne bo mogla odgovoriti na vse izzive; |
| --- | --- |

9)

se sprašuje, kako bodo države članice uporabile ta dokument, če finančna perspektiva ne bo mogla odgovoriti na vse izzive;

| 10) | priznava, da je treba spoštovati načelo subsidiarnosti in državam članicam dopustiti, da prilagajajo strateške smernice Skupnosti glede na svoje potrebe in posebne razmere. Vendar je pri tem pomembno, da države svojih nacionalnih politik ne financirajo iz evropskih strukturnih skladov. |
| --- | --- |

10)

priznava, da je treba spoštovati načelo subsidiarnosti in državam članicam dopustiti, da prilagajajo strateške smernice Skupnosti glede na svoje potrebe in posebne razmere. Vendar je pri tem pomembno, da države svojih nacionalnih politik ne financirajo iz evropskih strukturnih skladov.

| 11) | izraža zaskrbljenost nad nevarnostjo, ki bi jo tak pojav lahko predstavljal za dolgoročno nadaljevanje kohezijske politike Skupnosti, ki je ena izmed najbolj prepoznavnih politik Skupnosti v očeh evropskega državljana; |
| --- | --- |

11)

izraža zaskrbljenost nad nevarnostjo, ki bi jo tak pojav lahko predstavljal za dolgoročno nadaljevanje kohezijske politike Skupnosti, ki je ena izmed najbolj prepoznavnih politik Skupnosti v očeh evropskega državljana;

| 12) | zato obžaluje, da Evropska komisija pod pritiskom držav članic temu dokumentu ni priložila nacionalnih različic, sestavljenih na podlagi rezultatov programa teritorialnih študij, ki so jih države članice izvedle v okviru Evropske mreže za načrtovanje prostora (ESPON) in ki bi omogočale preverjanje strateškega ujemanja ciljev Skupnosti z nacionalnimi cilji na področju ozemeljske kohezije; |
| --- | --- |

12)

zato obžaluje, da Evropska komisija pod pritiskom držav članic temu dokumentu ni priložila nacionalnih različic, sestavljenih na podlagi rezultatov programa teritorialnih študij, ki so jih države članice izvedle v okviru Evropske mreže za načrtovanje prostora (ESPON) in ki bi omogočale preverjanje strateškega ujemanja ciljev Skupnosti z nacionalnimi cilji na področju ozemeljske kohezije;

1.   Strateške smernice Skupnosti in lizbonska strategija

Odbor regij

| 1.1 | ponovno izreka splošno podporo lizbonski strategiji in se seznanja z namenom Evropske komisije, da oblikuje smernice v skladu z lizbonsko strategijo, čeprav obžaluje, da sta okoljska tematika in strategija iz Göteborga potisnjeni na stranski tir; |
| --- | --- |

1.1

ponovno izreka splošno podporo lizbonski strategiji in se seznanja z namenom Evropske komisije, da oblikuje smernice v skladu z lizbonsko strategijo, čeprav obžaluje, da sta okoljska tematika in strategija iz Göteborga potisnjeni na stranski tir;

| 1.2 | se strinja s tremi glavnimi prednostnimi nalogami, ki jih je predlagala Evropska komisija (spremeniti Evropo in regije v privlačnejši kraj za investicije, izboljšanje znanja in inovativnosti kot ključna dejavnika rasti in pomoč pri ustvarjanju številnejših in boljših delovnih mest); |
| --- | --- |

1.2

se strinja s tremi glavnimi prednostnimi nalogami, ki jih je predlagala Evropska komisija (spremeniti Evropo in regije v privlačnejši kraj za investicije, izboljšanje znanja in inovativnosti kot ključna dejavnika rasti in pomoč pri ustvarjanju številnejših in boljših delovnih mest);

| 1.3 | vendar obžaluje, da se med načrtovanimi prednostnimi nalogami ne omenja uravnotežene konkurenčnosti; opozarja na svoja prizadevanja, da se vsem trem stebrom trajnostnega razvoja posveča enako pozornost (ekonomski, socialni, okoljski steber); |
| --- | --- |

1.3

vendar obžaluje, da se med načrtovanimi prednostnimi nalogami ne omenja uravnotežene konkurenčnosti; opozarja na svoja prizadevanja, da se vsem trem stebrom trajnostnega razvoja posveča enako pozornost (ekonomski, socialni, okoljski steber);

| 1.4 | ponovno poudarja, da je poglavitna slabost lizbonske strategije, prav tako kakor evropske strategije za zaposlovanje, v njenem izvajanju, še zlasti s strani držav članic; obžaluje predvsem odsotnost ustreznega decentraliziranega pristopa in to, da metodi usklajevanja ni uspelo pritegniti regionalnih in lokalnih oblasti; obžaluje, da je sodelovanje v tem okviru ostalo predvsem medvladnega značaja in da ne upošteva vedno večje vloge, ki jo igrajo socialni partnerji v lizbonskem procesu; |
| --- | --- |

1.4

ponovno poudarja, da je poglavitna slabost lizbonske strategije, prav tako kakor evropske strategije za zaposlovanje, v njenem izvajanju, še zlasti s strani držav članic; obžaluje predvsem odsotnost ustreznega decentraliziranega pristopa in to, da metodi usklajevanja ni uspelo pritegniti regionalnih in lokalnih oblasti; obžaluje, da je sodelovanje v tem okviru ostalo predvsem medvladnega značaja in da ne upošteva vedno večje vloge, ki jo igrajo socialni partnerji v lizbonskem procesu;

| 1.5 | z zadovoljstvom ugotavlja, da je Evropska komisija regionalnim in lokalnim oblastem namenila osrednjo vlogo pri izvajanju te strategije in za dosego teh ciljev vzpostavila povezavo s kohezijsko politiko; |
| --- | --- |

1.5

z zadovoljstvom ugotavlja, da je Evropska komisija regionalnim in lokalnim oblastem namenila osrednjo vlogo pri izvajanju te strategije in za dosego teh ciljev vzpostavila povezavo s kohezijsko politiko;

| 1.6 | zato vztraja na tem, da je treba strateške smernice Skupnosti, na podlagi katerih bodo države članice in regije določile svoje lastne strateške prednostne naloge za kohezijsko politiko, vključiti v „lizbonske nacionalne akcijske programe“ in poudariti pomen regionalne in lokalne ravni za strateški teritorialni razvoj; |
| --- | --- |

1.6

zato vztraja na tem, da je treba strateške smernice Skupnosti, na podlagi katerih bodo države članice in regije določile svoje lastne strateške prednostne naloge za kohezijsko politiko, vključiti v „lizbonske nacionalne akcijske programe“ in poudariti pomen regionalne in lokalne ravni za strateški teritorialni razvoj;

| 1.7 | želi, da se poleg konvergenčnih regij, ki so pri posegih Skupnosti obravnavane prednostno, strukturni skladi uporabijo v okviru prihodnjega cilja konkurenčnosti in zaposlovanja za prednostno pospešitev razvoja obrobnih in manj konkurenčnih regij na tako pomembnih področjih, kot so raziskave, inovacije, izobraževanje, usposabljanje in dostopnost (promet, IKT, storitve splošnega interesa); vsaka evropska regija mora imeti možnost oblikovanja lastne lizbonske agende na regionalni in lokalni ravni; |
| --- | --- |

1.7

želi, da se poleg konvergenčnih regij, ki so pri posegih Skupnosti obravnavane prednostno, strukturni skladi uporabijo v okviru prihodnjega cilja konkurenčnosti in zaposlovanja za prednostno pospešitev razvoja obrobnih in manj konkurenčnih regij na tako pomembnih področjih, kot so raziskave, inovacije, izobraževanje, usposabljanje in dostopnost (promet, IKT, storitve splošnega interesa); vsaka evropska regija mora imeti možnost oblikovanja lastne lizbonske agende na regionalni in lokalni ravni;

| 1.8 | svari pred uporabo evropskih skladov za financiranje in sofinanciranje nacionalnih politik ali politik Skupnosti (Transevropska prometna omrežja, Okvirni program za raziskave in razvoj, Program za konkurenčnost in inovativnost), ki sledi zgolj logiki nacionalne konkurenčnosti, brez vsakršnega upoštevanja razsežnosti ozemeljske kohezije, in torej ne temelji na kohezijski politiki; možnost, da regije, ki zaostajajo v razvoju, uporabijo strukturne sklade za tovrstno financiranje, je legitimna in pomembna, vendar bi bilo pogubno, če regije, upravičene do podpore v okviru prihodnjega cilja konkurenčnosti in zaposlovanja, skladov ne bi mogle uporabiti za resnične prednostne naloge regionalnega razvoja; |
| --- | --- |

1.8

svari pred uporabo evropskih skladov za financiranje in sofinanciranje nacionalnih politik ali politik Skupnosti (Transevropska prometna omrežja, Okvirni program za raziskave in razvoj, Program za konkurenčnost in inovativnost), ki sledi zgolj logiki nacionalne konkurenčnosti, brez vsakršnega upoštevanja razsežnosti ozemeljske kohezije, in torej ne temelji na kohezijski politiki; možnost, da regije, ki zaostajajo v razvoju, uporabijo strukturne sklade za tovrstno financiranje, je legitimna in pomembna, vendar bi bilo pogubno, če regije, upravičene do podpore v okviru prihodnjega cilja konkurenčnosti in zaposlovanja, skladov ne bi mogle uporabiti za resnične prednostne naloge regionalnega razvoja;

| 1.9 | potrjuje svojo zahtevo, da je treba tudi v prihodnosti dopustiti možnosti zasebnega sofinanciranja; |
| --- | --- |

1.9

potrjuje svojo zahtevo, da je treba tudi v prihodnosti dopustiti možnosti zasebnega sofinanciranja;

| 1.10 | če so v tem programskem obdobju sektorske politike tiste, ki morajo prispevati h kohezijskemu cilju, opozarja, da se utegne zgoditi, da bomo po letu 2007 nasprotno priča temu, da bo sektorske politike financirala kohezijska politika; |
| --- | --- |

1.10

če so v tem programskem obdobju sektorske politike tiste, ki morajo prispevati h kohezijskemu cilju, opozarja, da se utegne zgoditi, da bomo po letu 2007 nasprotno priča temu, da bo sektorske politike financirala kohezijska politika;

| 1.11 | upa torej, da oblikovanje strateških smernic Skupnosti v skladu z lizbonsko strategijo državam članicam ne bo ponudilo priložnosti za to, da kohezijsko politiko izkoristijo za financiranje lastnih nacionalnih politik brez upoštevanja načel ekonomske, socialne in ozemeljske kohezije na svojem ozemlju; |
| --- | --- |

1.11

upa torej, da oblikovanje strateških smernic Skupnosti v skladu z lizbonsko strategijo državam članicam ne bo ponudilo priložnosti za to, da kohezijsko politiko izkoristijo za financiranje lastnih nacionalnih politik brez upoštevanja načel ekonomske, socialne in ozemeljske kohezije na svojem ozemlju;

| 1.12 | svari pred morebitno „ponovno nacionalizacijo“ kohezijske politike Skupnosti; |
| --- | --- |

1.12

svari pred morebitno „ponovno nacionalizacijo“ kohezijske politike Skupnosti;

| 1.13 | poziva k temu, da strateške smernice Skupnosti določijo jasne in usmerjene cilje na področju ozemeljske kohezije in tako zmanjšajo to nevarnost. |
| --- | --- |

1.13

poziva k temu, da strateške smernice Skupnosti določijo jasne in usmerjene cilje na področju ozemeljske kohezije in tako zmanjšajo to nevarnost.

2.   Ozemeljska razsežnost kohezijske politike

Odbor regij

| 2.1 | obžaluje, da ozemeljska razsežnost kohezije ne spada v okvir ločene prednostne naloge ali horizontalne prednostne naloge, ki bi zajemala vse tri glavne, v dokumentu opredeljene prednostne naloge, in ne predstavlja rdeče niti strateških smernic tako kot ekonomska in socialna kohezija; |
| --- | --- |

2.1

obžaluje, da ozemeljska razsežnost kohezije ne spada v okvir ločene prednostne naloge ali horizontalne prednostne naloge, ki bi zajemala vse tri glavne, v dokumentu opredeljene prednostne naloge, in ne predstavlja rdeče niti strateških smernic tako kot ekonomska in socialna kohezija;

| 2.2 | znova poudarja, da regionalna in kohezijska politika temeljita na ozemeljski razsežnosti; |
| --- | --- |

2.2

znova poudarja, da regionalna in kohezijska politika temeljita na ozemeljski razsežnosti;

| 2.3 | je presenečen, da se poglavje o ozemeljski razsežnosti nanaša samo na mesta in podeželje in zaostaja za ambicijami, objavljenimi v tretjem poročilu Evropske komisije o koheziji. Ta namreč organom oblasti in prebivalstvu omogoča, da na regionalni in lokalni ravni ocenijo učinkovitost politik Evropske unije; opozarja, da morajo regionalni programi nujno obravnavati problematiko mest; |
| --- | --- |

2.3

je presenečen, da se poglavje o ozemeljski razsežnosti nanaša samo na mesta in podeželje in zaostaja za ambicijami, objavljenimi v tretjem poročilu Evropske komisije o koheziji. Ta namreč organom oblasti in prebivalstvu omogoča, da na regionalni in lokalni ravni ocenijo učinkovitost politik Evropske unije; opozarja, da morajo regionalni programi nujno obravnavati problematiko mest;

| 2.4 | zahteva, da se upošteva pojem uravnotežene konkurenčnosti, kot ga opredeljuje Pogodba o Evropski uniji, in policentričnega razvoja območja Skupnosti, ki bi omogočal prilagoditev vrste in intenzivnosti politik, upoštevajoč objektivne razmere na področju konkurenčnosti ozemelj; |
| --- | --- |

2.4

zahteva, da se upošteva pojem uravnotežene konkurenčnosti, kot ga opredeljuje Pogodba o Evropski uniji, in policentričnega razvoja območja Skupnosti, ki bi omogočal prilagoditev vrste in intenzivnosti politik, upoštevajoč objektivne razmere na področju konkurenčnosti ozemelj;

| 2.5 | zahteva, da ozemeljska razsežnost vključi posebno poglavje, namenjeno regijam s stalnimi omejitvami (otoki, gorska območja, redko poseljena območja), obrobnim regijam, ogroženim podeželskim območjem in mestnim območjem v težavah, ter da se skuša doseči večjo povezanost med mesti in podeželjem; se zaveda strateškega pomena mest in urbanih območij pri doseganju lizbonskih ciljev, ki vodijo k ustvarjanju varne, povezane in trajnostne skupnosti, tudi v najbolj ogroženih mestnih območjih; |
| --- | --- |

2.5

zahteva, da ozemeljska razsežnost vključi posebno poglavje, namenjeno regijam s stalnimi omejitvami (otoki, gorska območja, redko poseljena območja), obrobnim regijam, ogroženim podeželskim območjem in mestnim območjem v težavah, ter da se skuša doseči večjo povezanost med mesti in podeželjem; se zaveda strateškega pomena mest in urbanih območij pri doseganju lizbonskih ciljev, ki vodijo k ustvarjanju varne, povezane in trajnostne skupnosti, tudi v najbolj ogroženih mestnih območjih;

| 2.6 | v zvezi s tem pričakuje objavo sporočila Komisije o mestni razsežnosti strateških smernic za kohezijsko politiko; |
| --- | --- |

2.6

v zvezi s tem pričakuje objavo sporočila Komisije o mestni razsežnosti strateških smernic za kohezijsko politiko;

| 2.7 | opozarja na pomen zavezanosti regionalnih in lokalnih skupnosti cilju ozemeljske kohezije kot nepogrešljivemu in neločljivemu dopolnilu cilja ekonomske in socialne kohezije; |
| --- | --- |

2.7

opozarja na pomen zavezanosti regionalnih in lokalnih skupnosti cilju ozemeljske kohezije kot nepogrešljivemu in neločljivemu dopolnilu cilja ekonomske in socialne kohezije;

| 2.8 | obžaluje skromno vlogo, ki jo dokument namenja ozemeljskemu sodelovanju; ob tem izraža zaskrbljenost zaradi namena držav članic, da ključnemu cilju regionalne in kohezijske politike zmanjšajo finančna sredstva; |
| --- | --- |

2.8

obžaluje skromno vlogo, ki jo dokument namenja ozemeljskemu sodelovanju; ob tem izraža zaskrbljenost zaradi namena držav članic, da ključnemu cilju regionalne in kohezijske politike zmanjšajo finančna sredstva;

| 2.9 | ponovno izreka podporo čezmejnemu sodelovanju kot temeljnemu pripomočku za evropsko združevanje; želi, da vključuje tudi področja kulture, okolja, izmenjav med upravami, civilne zaščite in zdravstva; |
| --- | --- |

2.9

ponovno izreka podporo čezmejnemu sodelovanju kot temeljnemu pripomočku za evropsko združevanje; želi, da vključuje tudi področja kulture, okolja, izmenjav med upravami, civilne zaščite in zdravstva;

| 2.10 | za uresničevanje ukrepov priporoča vzpostavitev resničnega nadnacionalnega sodelovanja, ki bi presegalo preprosto sodelovanje med državami članicami. Takšno sodelovanje predstavlja dejanski instrument ozemeljske kohezije; |
| --- | --- |

2.10

za uresničevanje ukrepov priporoča vzpostavitev resničnega nadnacionalnega sodelovanja, ki bi presegalo preprosto sodelovanje med državami članicami. Takšno sodelovanje predstavlja dejanski instrument ozemeljske kohezije;

| 2.11 | zahteva, da postane nadnacionalno sodelovanje strateški element ozemeljskega strukturiranja in povezovanja ozemelj; poudarja, da Evropska mreža za načrtovanje prostora v svojih dokumentih predlaga številne možnosti, kako zastaviti nadnacionalno sodelovanje okoli nekaterih pomembnih osi; zahteva tesnejše vključevanje regionalnih in lokalnih oblasti ne samo pri upravljanju programov, temveč tudi pri opredelitvi prednostnih nalog delovanja; |
| --- | --- |

2.11

zahteva, da postane nadnacionalno sodelovanje strateški element ozemeljskega strukturiranja in povezovanja ozemelj; poudarja, da Evropska mreža za načrtovanje prostora v svojih dokumentih predlaga številne možnosti, kako zastaviti nadnacionalno sodelovanje okoli nekaterih pomembnih osi; zahteva tesnejše vključevanje regionalnih in lokalnih oblasti ne samo pri upravljanju programov, temveč tudi pri opredelitvi prednostnih nalog delovanja;

| 2.12 | poziva države članice, naj ne zmanjšujejo proračuna, ki ga je za nadnacionalno sodelovanje predlagala Evropska komisija; |
| --- | --- |

2.12

poziva države članice, naj ne zmanjšujejo proračuna, ki ga je za nadnacionalno sodelovanje predlagala Evropska komisija;

| 2.13 | priporoča, da se več pozornosti nameni medregionalnemu vidiku, in opozarja, da je možnost razpolagati z ustreznimi sredstvi ključnega pomena. |
| --- | --- |

2.13

priporoča, da se več pozornosti nameni medregionalnemu vidiku, in opozarja, da je možnost razpolagati z ustreznimi sredstvi ključnega pomena.

3.   Ustreznost finančnih sredstev v primerjavi z načrtovanimi cilji

Odbor regij

| 3.1 | najprej opozarja na nujnost, da mora Evropska unija razpolagati s proračunom, ki ustreza njenim ambicijam in zlasti ciljem, ki si jih je zastavila na Evropskem svetu v Lizboni; |
| --- | --- |

3.1

najprej opozarja na nujnost, da mora Evropska unija razpolagati s proračunom, ki ustreza njenim ambicijam in zlasti ciljem, ki si jih je zastavila na Evropskem svetu v Lizboni;

| 3.2 | je zaskrbljen zaradi nevarnosti velikega nesorazmerja med objavljenimi strateškimi ambicijami in majhnimi finančnimi sredstvi, ki jim utegnejo biti dodeljena glede na potek zadnjih medvladnih pogajanj; |
| --- | --- |

3.2

je zaskrbljen zaradi nevarnosti velikega nesorazmerja med objavljenimi strateškimi ambicijami in majhnimi finančnimi sredstvi, ki jim utegnejo biti dodeljena glede na potek zadnjih medvladnih pogajanj;

| 3.3 | obžaluje torej, da Evropska komisija ni predlagala osredotočenja delovanja Skupnosti na področja in ozemlja, kjer bi lahko delovala kot dejanski vzvod; |
| --- | --- |

3.3

obžaluje torej, da Evropska komisija ni predlagala osredotočenja delovanja Skupnosti na področja in ozemlja, kjer bi lahko delovala kot dejanski vzvod;

| 3.4 | tako meni, da bi bilo pri prihodnjem cilju regionalne konkurenčnosti in zaposlovanja smiselno ločevati med merili za ukrepanje Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR) in Evropskega socialnega sklada (ESS), saj se mora ESS iz povsem jasnih razlogov, kot sta brezposelnost in družbena izključenost, nanašati na celotno evropsko ozemlje, ukrepi ESRR-ja pa morajo pri svoji podpori nujno upoštevati nekatera teritorialna merila; |
| --- | --- |

3.4

tako meni, da bi bilo pri prihodnjem cilju regionalne konkurenčnosti in zaposlovanja smiselno ločevati med merili za ukrepanje Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR) in Evropskega socialnega sklada (ESS), saj se mora ESS iz povsem jasnih razlogov, kot sta brezposelnost in družbena izključenost, nanašati na celotno evropsko ozemlje, ukrepi ESRR-ja pa morajo pri svoji podpori nujno upoštevati nekatera teritorialna merila;

| 3.5 | predlaga torej, da se strukturni skladi prednostno dodelijo najmanj konkurenčnim in najbolj prikrajšanim regijam, na podlagi meril Skupnosti in sistema ponderiranja, ki upošteva jasna in objektivna teritorialna merila; |
| --- | --- |

3.5

predlaga torej, da se strukturni skladi prednostno dodelijo najmanj konkurenčnim in najbolj prikrajšanim regijam, na podlagi meril Skupnosti in sistema ponderiranja, ki upošteva jasna in objektivna teritorialna merila;

| 3.6 | obžaluje, da na Evropskem svetu 16. in 17. junija 2005 ni bil dosežen dogovor o finančni perspektivi; opozarja na nevarnost, ki jo predstavlja daljša odsotnost sporazuma za pripravo prihodnjega programskega obdobja 2007-2013. |
| --- | --- |

3.6

obžaluje, da na Evropskem svetu 16. in 17. junija 2005 ni bil dosežen dogovor o finančni perspektivi; opozarja na nevarnost, ki jo predstavlja daljša odsotnost sporazuma za pripravo prihodnjega programskega obdobja 2007-2013.

II.   Priporočila

Odbor regij

| 1. | poudarja pomen dela, ki ga je opravila Evropska komisija za pripravo strateškega dokumenta, in se sprašuje, kako ga bodo države članice uporabile; |
| --- | --- |

1.

poudarja pomen dela, ki ga je opravila Evropska komisija za pripravo strateškega dokumenta, in se sprašuje, kako ga bodo države članice uporabile;

| 2. | ponovno izreka podporo prednostni obravnavi konvergenčnih regij, predvsem zaradi pristopa desetih novih držav članic; |
| --- | --- |

2.

ponovno izreka podporo prednostni obravnavi konvergenčnih regij, predvsem zaradi pristopa desetih novih držav članic;

| 3. | meni, da se regionalna in kohezijska politika ne smeta omejevati zgolj na financiranje sektorskih politik — ki jih lizbonska strategija obravnava kot prednostne — s strani držav članic; poglavitna naloga kohezijske politike je namreč popraviti regionalna in lokalna neskladja, ne pa podpirati najbolj konkurenčne regije; |
| --- | --- |

3.

meni, da se regionalna in kohezijska politika ne smeta omejevati zgolj na financiranje sektorskih politik — ki jih lizbonska strategija obravnava kot prednostne — s strani držav članic; poglavitna naloga kohezijske politike je namreč popraviti regionalna in lokalna neskladja, ne pa podpirati najbolj konkurenčne regije;

| 4. | meni, da je uspešnost lizbonske strategije odvisna predvsem od njenega izvajanja na regionalni in lokalni ravni; |
| --- | --- |

4.

meni, da je uspešnost lizbonske strategije odvisna predvsem od njenega izvajanja na regionalni in lokalni ravni;

| 5. | želi, da bi lahko regije, upravičene do prihodnjega cilja konkurenčnosti in zaposlovanja, sredstva Skupnosti namenile financiranju dejanskih strategij za regionalni razvoj, ki se izvajajo na regionalni ravni; |
| --- | --- |

5.

želi, da bi lahko regije, upravičene do prihodnjega cilja konkurenčnosti in zaposlovanja, sredstva Skupnosti namenile financiranju dejanskih strategij za regionalni razvoj, ki se izvajajo na regionalni ravni;

| 6. | izraža zaskrbljenost zaradi nezadostnega upoštevanja dejanske ozemeljske razsežnosti, saj je slednja razlog za obstoj politike Skupnosti na področju kohezije; |
| --- | --- |

6.

izraža zaskrbljenost zaradi nezadostnega upoštevanja dejanske ozemeljske razsežnosti, saj je slednja razlog za obstoj politike Skupnosti na področju kohezije;

| 7. | pripisuje velik pomen uresničitvi cilja ozemeljske kohezije, ki je še zlasti pomemben v okviru razširjene Evrope; |
| --- | --- |

7.

pripisuje velik pomen uresničitvi cilja ozemeljske kohezije, ki je še zlasti pomemben v okviru razširjene Evrope;

| 8. | poziva na boljše ravnovesje med zahtevami po konkurenčnosti Evropske unije in držav članic ter potrebami po ozemeljski koheziji na območju Skupnosti; |
| --- | --- |

8.

poziva na boljše ravnovesje med zahtevami po konkurenčnosti Evropske unije in držav članic ter potrebami po ozemeljski koheziji na območju Skupnosti;

| 9. | meni, da je za doseganje boljšega ravnovesja treba upoštevati upravičenost vseh evropskih regij in vključiti ozemeljsko razsežnost v nacionalni strateški referenčni okvir (NSFR) držav članic, da bi ukrepanje Skupnosti osredotočili na obrobne in/ali manj konkurenčne regije; |
| --- | --- |

9.

meni, da je za doseganje boljšega ravnovesja treba upoštevati upravičenost vseh evropskih regij in vključiti ozemeljsko razsežnost v nacionalni strateški referenčni okvir (NSFR) držav članic, da bi ukrepanje Skupnosti osredotočili na obrobne in/ali manj konkurenčne regije;

| 10. | priporoča, da se ozemeljskemu sodelovanju na splošno, še zlasti pa nadnacionalnemu sodelovanju, pripiše večja teža s povečanjem njegove strateške vloge pri strukturiranju ozemelj območja Skupnosti in dodelitvijo ustreznih proračunskih sredstev; |
| --- | --- |

10.

priporoča, da se ozemeljskemu sodelovanju na splošno, še zlasti pa nadnacionalnemu sodelovanju, pripiše večja teža s povečanjem njegove strateške vloge pri strukturiranju ozemelj območja Skupnosti in dodelitvijo ustreznih proračunskih sredstev;

| 11. | poudarja svojo podporo predlogom Evropske komisije glede finančne perspektive za obdobje 2007-2013; meni, da cilji strateških smernic Skupnosti ne bodo izpolnjeni brez realističnega in ambicioznega proračuna Skupnosti, ki bi omogočal nadaljevanje učinkovite regionalne in kohezijske politike za celotno Evropsko unijo. |
| --- | --- |

11.

poudarja svojo podporo predlogom Evropske komisije glede finančne perspektive za obdobje 2007-2013; meni, da cilji strateških smernic Skupnosti ne bodo izpolnjeni brez realističnega in ambicioznega proračuna Skupnosti, ki bi omogočal nadaljevanje učinkovite regionalne in kohezijske politike za celotno Evropsko unijo.

V Bruslju, 16. novembra 2005

Predsednik

Odbora regij

Peter STRAUB

---

(1)  UL C 318 z dne 22.12.2004, str. 1.

1

(2)  UL C 164 z dne 5.7.2005, str. 4.

2

(3)  UL C 231 z dne 20.9.2005, str. 19.

3

(4)  UL C 231 z dne 20.9.2005, str. 35.

4

(5)  UL C 164 z dne 5.72005, str. 48.

5

(6)  UL C 231 z dne 20.9.2005, str. 1.

6

---

| 16.5.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 115/6 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 115/6

---

Mnenje Odbora regij o akcijskem načrtu državnih pomoči – manjša in bolje usmerjena državna pomoč: časovni načrt za reformo državnih pomoči 2005–2009

(2006/C 115/02)

ODBOR REGIJ JE

ob upoštevanju sporočila Evropske komisije o AKCIJSKEM NAČRTU DRŽAVNIH POMOČI Manjša in bolje usmerjena državna pomoč: časovni načrt za reformo državnih pomoči 2005-2009, KOM(2005) 107 končno;

ob upoštevanju sklepa Evropske komisije z dne 8. junija 2005, da se v skladu s prvim odstavkom člena 265 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti o tej zadevi posvetuje z Odborom regij;

ob upoštevanju sklepa predsedstva Odbora regij z dne 22. februarja 2005, da za pripravo mnenja na to temo zadolži komisijo za ekonomsko in socialno politiko;

ob upoštevanju odločbe Evropske komisije z dne 18. julija 2005 o uporabi člena 86(2) Pogodbe za državne pomoči v obliki nadomestila za javne storitve, dodeljenega nekaterim podjetjem, zadolženim za izvajanje storitev splošnega gospodarskega pomena, direktive Evropske komisije ../.../ES o spremembi Direktive 80/723/EGS o preglednosti finančnih odnosov med državami članicami in javnimi podjetji ter okvira Skupnosti za državno pomoč v obliki nadomestila za javne storitve;

ob upoštevanju mnenja Odbora o reviziji smernic za državno regionalno pomoč (CdR 77/2005 končno);

ob upoštevanju mnenja Odbora o odločbi Evropske komisije o uporabi člena 86 Pogodbe za državne pomoči v obliki nadomestila za javne storitve, predloga direktive o spremembi Direktive Evropske komisije 80/723/EGS o preglednosti finančnih odnosov med državami članicami in javnimi podjetji ter predloga okvira Skupnosti za državno pomoč v obliki nadomestila za javne storitve (CdR 155/2004 fin) (1);

ob upoštevanju mnenja Odbora o Beli knjigi o storitvah splošnega pomena (CdR 327/2004) (2);

ob upoštevanju resolucije Odbora regij o oživitvi lizbonske strategije, ki je bila sprejeta 24. februarja 2005;

ob upoštevanju osnutka mnenja CdR 225/2005 rev. 1, ki ga je 23. septembra 2005 sprejela komisija za ekonomsko in socialno politiko (poročevalec: g. Gabor Bihary, član generalne skupščine prestolnice, predsednik odbora za evropsko integracijo in zunanje zadeve generalne skupščine prestolnice (HU/PES)),

na 62. plenarnem zasedanju 16. in 17. novembra 2005 (seja z dne 16. novembra) sprejel naslednje mnenje.

Stališča Odbora regij

Odbor regij

pozdravlja pristop Evropske komisije, da uvede vrsto širokih posvetovanj o reformi politike državnih pomoči in da prek Odbora regij vanje vključi evropske lokalne in regionalne oblasti;

ponavlja svoje prejšnje stališče glede revizije smernic za regionalne državne pomoči.

1.   Posodobljena politika državnih pomoči v okviru lizbonske strategije za rast in delovna mesta

Odbor regij

| 1.1 | pozdravlja dejstvo, da naj bi bila politika državnih pomoči tesno povezana s cilji lizbonske strategije; prav tako pozdravlja novo usmerjenost k bolj selektivnemu, horizontalnemu pristopu ter osredotočenje na bistvena politična področja kot so inovacije in R&R, človeški viri, podjetniške pobude, storitve splošnega gospodarskega interesa, regionalna pomoč, okoljsko trajnostna prihodnost in vzpostavitev infrastrukture na področju prometa, energetike ter informacijske in komunikacijske tehnologije; |
| --- | --- |

1.1

pozdravlja dejstvo, da naj bi bila politika državnih pomoči tesno povezana s cilji lizbonske strategije; prav tako pozdravlja novo usmerjenost k bolj selektivnemu, horizontalnemu pristopu ter osredotočenje na bistvena politična področja kot so inovacije in R&R, človeški viri, podjetniške pobude, storitve splošnega gospodarskega interesa, regionalna pomoč, okoljsko trajnostna prihodnost in vzpostavitev infrastrukture na področju prometa, energetike ter informacijske in komunikacijske tehnologije;

| 1.2 | meni, da je merilo za neuspešnost trga, ki ga je Komisija razvila za preverjanje upravičenosti do državnih pomoči, zanimiv pristop k oceni vplivov državnih pomoči na konkurenčnost. Vendar pa se ne strinja, da je pri preverjanju dopustnosti državne pomoči neuspešnost trga osrednjega pomena. V skladu z načelom o subsidiarnosti bi morale države članice in regije pri določanju kriterijev za neuspešnost trga ter izbiri sredstev za njegovo odpravo obdržati ustrezno svobodo. |
| --- | --- |

1.2

meni, da je merilo za neuspešnost trga, ki ga je Komisija razvila za preverjanje upravičenosti do državnih pomoči, zanimiv pristop k oceni vplivov državnih pomoči na konkurenčnost. Vendar pa se ne strinja, da je pri preverjanju dopustnosti državne pomoči neuspešnost trga osrednjega pomena. V skladu z načelom o subsidiarnosti bi morale države članice in regije pri določanju kriterijev za neuspešnost trga ter izbiri sredstev za njegovo odpravo obdržati ustrezno svobodo.

| 1.3 | opozarja, da resolucija Odbora regij o oživitvi lizbonske strategije, ki je bila sprejeta 24. februarja 2005, poudarja: „namesto da si prizadeva za količinsko zmanjšanje državnih pomoči, se mora EU osredotočiti na izboljšanje sistema državnih pomoči, da bi lahko dolgoročno zagotovila kakovostno izvajanje storitev“; |
| --- | --- |

1.3

opozarja, da resolucija Odbora regij o oživitvi lizbonske strategije, ki je bila sprejeta 24. februarja 2005, poudarja: „namesto da si prizadeva za količinsko zmanjšanje državnih pomoči, se mora EU osredotočiti na izboljšanje sistema državnih pomoči, da bi lahko dolgoročno zagotovila kakovostno izvajanje storitev“;

| 1.4 | poudarja, da lahko dovolj usmerjena in učinkovito uporabljena državna pomoč pomembno prispeva k izpolnjevanju zahtev lokalnih in regionalnih oblasti za obveznosti javnih služb, in je prepričan, da bi morala reforma pravil o državnih pomočeh upoštevati to dejstvo vzporedno z učinkom državnih pomoči na delovanje trga; |
| --- | --- |

1.4

poudarja, da lahko dovolj usmerjena in učinkovito uporabljena državna pomoč pomembno prispeva k izpolnjevanju zahtev lokalnih in regionalnih oblasti za obveznosti javnih služb, in je prepričan, da bi morala reforma pravil o državnih pomočeh upoštevati to dejstvo vzporedno z učinkom državnih pomoči na delovanje trga;

| 1.5 | opozarja, da je cilj členov 81 in 82 Pogodbe ES o pravilih konkurence za podjetja zaščititi konkurenco na trgu kot sredstvo za krepitev blaginje potrošnikov. Glede na to, da mora biti opredelitev izraza „konkurenca“ homogena in skladna v celotni Pogodbi, Odbor regij obžaluje, da akcijski načrt državne pomoči ne zajema tudi cilja krepitve blaginje potrošnikov; |
| --- | --- |

1.5

opozarja, da je cilj členov 81 in 82 Pogodbe ES o pravilih konkurence za podjetja zaščititi konkurenco na trgu kot sredstvo za krepitev blaginje potrošnikov. Glede na to, da mora biti opredelitev izraza „konkurenca“ homogena in skladna v celotni Pogodbi, Odbor regij obžaluje, da akcijski načrt državne pomoči ne zajema tudi cilja krepitve blaginje potrošnikov;

| 1.6 | zaskrbljeno opaža, da koncept neoviranja trgovine med državami članicami ni več prednostno merilo za zagotavljanje državne pomoči. OR meni, da večina subvencij lokalnih in regionalnih oblasti podjetjem, ki izvajajo obveznosti javnih storitev, ne prizadene nujno trgovine na enotnem trgu med državami članicami ali resno ovira konkurence, se pravi, oblikuje ali širi prevladujoč položaj določenega/-ih podjetja/podjetij na trgu; |
| --- | --- |

1.6

zaskrbljeno opaža, da koncept neoviranja trgovine med državami članicami ni več prednostno merilo za zagotavljanje državne pomoči. OR meni, da večina subvencij lokalnih in regionalnih oblasti podjetjem, ki izvajajo obveznosti javnih storitev, ne prizadene nujno trgovine na enotnem trgu med državami članicami ali resno ovira konkurence, se pravi, oblikuje ali širi prevladujoč položaj določenega/-ih podjetja/podjetij na trgu;

| 1.7 | poudarja, da mora biti EU mednarodno konkurenčna pri spodbujanju domačih vlaganj in meni, da morajo pravila državne pomoči bolje odražati poslovno realnost v odprtem, globaliziranem gospodarstvu in zagotoviti zadostno prožnost za regije držav članic, da tekmujejo za projekte tujih naložb (izven EU) proti regijam zunaj EU, ki prejemajo obilo državne pomoči. |
| --- | --- |

1.7

poudarja, da mora biti EU mednarodno konkurenčna pri spodbujanju domačih vlaganj in meni, da morajo pravila državne pomoči bolje odražati poslovno realnost v odprtem, globaliziranem gospodarstvu in zagotoviti zadostno prožnost za regije držav članic, da tekmujejo za projekte tujih naložb (izven EU) proti regijam zunaj EU, ki prejemajo obilo državne pomoči.

| 1.8 | je prepričan, da je vloga državnih pomoči pomembnejša v obdobjih manjše gospodarske rasti, zato predlaga preučitev možnosti uvedbe prožnih pravil, ki bi lahko to upoštevala; |
| --- | --- |

1.8

je prepričan, da je vloga državnih pomoči pomembnejša v obdobjih manjše gospodarske rasti, zato predlaga preučitev možnosti uvedbe prožnih pravil, ki bi lahko to upoštevala;

| 1.9 | je tudi prepričan, da je znotraj gospodarsko integriranega območja državna pomoč — v odstotkih BDP — toliko bolj opravičljiva, kolikor manj razvita je država članica za razvoj javnih storitev oz. za zagotavljanje javnih storitev s podobnimi standardi kot v drugih državah članicah; poleg tega meni, da bi morale imeti znotraj posameznih držav članic nekatere regije (manj razvite regije in regije v prehodu) možnost dobiti dodatno pomoč. |
| --- | --- |

1.9

je tudi prepričan, da je znotraj gospodarsko integriranega območja državna pomoč — v odstotkih BDP — toliko bolj opravičljiva, kolikor manj razvita je država članica za razvoj javnih storitev oz. za zagotavljanje javnih storitev s podobnimi standardi kot v drugih državah članicah; poleg tega meni, da bi morale imeti znotraj posameznih držav članic nekatere regije (manj razvite regije in regije v prehodu) možnost dobiti dodatno pomoč.

| 1.10 | predlaga, da Evropska komisija okrepi analizo učinka svojih sklepov na področju državne pomoči, še posebej z ozirom na dejstvo, da Akcijski načrt državnih pomoči sloni na „gospodarskem pristopu“ analize državne pomoči; |
| --- | --- |

1.10

predlaga, da Evropska komisija okrepi analizo učinka svojih sklepov na področju državne pomoči, še posebej z ozirom na dejstvo, da Akcijski načrt državnih pomoči sloni na „gospodarskem pristopu“ analize državne pomoči;

| 1.11 | obžaluje, da Akcijski načrt državnih pomoči ne odraža posebnosti javno-zasebnih partnerstev glede državnih pomoči. |
| --- | --- |

1.11

obžaluje, da Akcijski načrt državnih pomoči ne odraža posebnosti javno-zasebnih partnerstev glede državnih pomoči.

2.   Osredotočenje na ključne prednostne naloge

Odbor regij

| 2.1 | pozdravlja namero o poenostavitvi in konsolidaciji uredb o skupinskih izjemah za pomoč, namenjeno usposabljanju in zaposlovanju, in opozarja na dejstvo, da to ponuja tudi priložnost za uskladitev definicij, kot na primer definicijo „zapostavljeni delavci“, ki se razlikuje v posameznih uredbah o skupinskih izjemah; |
| --- | --- |

2.1

pozdravlja namero o poenostavitvi in konsolidaciji uredb o skupinskih izjemah za pomoč, namenjeno usposabljanju in zaposlovanju, in opozarja na dejstvo, da to ponuja tudi priložnost za uskladitev definicij, kot na primer definicijo „zapostavljeni delavci“, ki se razlikuje v posameznih uredbah o skupinskih izjemah;

| 2.2 | je prepričan, da je razlikovanje med posebnim in splošnim usposabljanjem v praksi večidel umetno, zato predlaga, da se pri obsegu državnih pomoči v ta namen v prihodnosti ne dela razlik; |
| --- | --- |

2.2

je prepričan, da je razlikovanje med posebnim in splošnim usposabljanjem v praksi večidel umetno, zato predlaga, da se pri obsegu državnih pomoči v ta namen v prihodnosti ne dela razlik;

| 2.3 | pozdravlja prizadevanja Evropske komisije, da s sprejetjem paketa ukrepov v zvezi s pravili za financiranje obveznosti javnih storitev odpravi negotovosti, ki ostajajo po sodbi v zadevi Altmark (3). Odbor regij meni, da bodo ti ukrepi s tem, da lokalne in regionalne oblasti obvezujejo k boljši opredelitvi svojih pogodb o javnih storitvah, vodili k večji preglednosti in demokratični odgovornosti pri upravljanju storitev splošnega gospodarskega pomena; |
| --- | --- |

2.3

pozdravlja prizadevanja Evropske komisije, da s sprejetjem paketa ukrepov v zvezi s pravili za financiranje obveznosti javnih storitev odpravi negotovosti, ki ostajajo po sodbi v zadevi Altmark (3). Odbor regij meni, da bodo ti ukrepi s tem, da lokalne in regionalne oblasti obvezujejo k boljši opredelitvi svojih pogodb o javnih storitvah, vodili k večji preglednosti in demokratični odgovornosti pri upravljanju storitev splošnega gospodarskega pomena;

| 2.4 | z zadovoljstvom ugotavlja, da se v tem okviru Evropska komisija strinja z zahtevo Odbora regij po izvzetju državnih pomoči, dodeljenih bolnišnicam in za socialna stanovanja, iz priglasitvenega postopka; |
| --- | --- |

2.4

z zadovoljstvom ugotavlja, da se v tem okviru Evropska komisija strinja z zahtevo Odbora regij po izvzetju državnih pomoči, dodeljenih bolnišnicam in za socialna stanovanja, iz priglasitvenega postopka;

| 2.5 | opozarja, da je predlog za pravni okvir za javne storitve, ki bi moral olajšati opredelitev pozitivnih načel, danes še potrebnejši kot kdajkoli prej. Takšen okvir bi moral vključevati npr.






  — | merila za razlikovanje med storitvami splošnega gospodarskega pomena (SSGP) in negospodarskimi storitvami splošnega pomena (SSP); |
| --- | --- | --- |

2.5

opozarja, da je predlog za pravni okvir za javne storitve, ki bi moral olajšati opredelitev pozitivnih načel, danes še potrebnejši kot kdajkoli prej. Takšen okvir bi moral vključevati npr.

—

merila za razlikovanje med storitvami splošnega gospodarskega pomena (SSGP) in negospodarskimi storitvami splošnega pomena (SSP);

| — | načela in splošne obveznosti SSP, kot so univerzalne storitve, kontinuiteta, kakovost, učinkovitost, dostopnost ter varstvo uporabnikov in potrošnikov; |
| --- | --- |

—

načela in splošne obveznosti SSP, kot so univerzalne storitve, kontinuiteta, kakovost, učinkovitost, dostopnost ter varstvo uporabnikov in potrošnikov;

| — | merila za odpravljanje izkrivljanj v trgovini; |
| --- | --- |

—

merila za odpravljanje izkrivljanj v trgovini;

| — | priznavanje pravice lokalnih in regionalnih oblasti, da same zagotavljajo storitve splošnega gospodarskega pomena, in vodilna načela za financiranje; |
| --- | --- |

—

priznavanje pravice lokalnih in regionalnih oblasti, da same zagotavljajo storitve splošnega gospodarskega pomena, in vodilna načela za financiranje;

| — | mehanizme vrednotenja; |
| --- | --- |

—

mehanizme vrednotenja;

| 2.6 | pozdravlja namero Evropske komisije, da izda splošno uredbo o skupinskih izjemah, s katero bi bile nekatere kategorije pomoči izvzete iz obveznosti priglasitve Evropski komisiji, in je prepričan, da bo ta bodoča uredba zagotovila boljše upravljanje; |
| --- | --- |

2.6

pozdravlja namero Evropske komisije, da izda splošno uredbo o skupinskih izjemah, s katero bi bile nekatere kategorije pomoči izvzete iz obveznosti priglasitve Evropski komisiji, in je prepričan, da bo ta bodoča uredba zagotovila boljše upravljanje;

| 2.7 | podpira namero o razširitvi skupinskih izjem, da se vključi pomoč za podporo malim in srednjim podjetjem ter raziskovanju in razvoju; |
| --- | --- |

2.7

podpira namero o razširitvi skupinskih izjem, da se vključi pomoč za podporo malim in srednjim podjetjem ter raziskovanju in razvoju;

| 2.8 | je prepričan, da so pravila o izjemah za pomoč de minimis na podlagi postopkovnih predpisov težko izvedljiva v praksi. Vsako zvišanje praga za de minimis bi moralo biti povezano s poenostavitvijo in natančnejšo opredelitvijo trenutnih predpisov uredbe za de minimis, še posebej pa je treba pojasniti naslednje:






  (i) | ali prag za de minimis velja za neodvisna podjetja ali lastne pravne osebe, |
| --- | --- | --- |

2.8

je prepričan, da so pravila o izjemah za pomoč de minimis na podlagi postopkovnih predpisov težko izvedljiva v praksi. Vsako zvišanje praga za de minimis bi moralo biti povezano s poenostavitvijo in natančnejšo opredelitvijo trenutnih predpisov uredbe za de minimis, še posebej pa je treba pojasniti naslednje:

(i)

ali prag za de minimis velja za neodvisna podjetja ali lastne pravne osebe,

| (ii) | kako se obravnavajo dejavnosti, ki jih ena in ista pravna oseba izvaja v več kot eni državi članici in prejema de minimis v različnih državah, |
| --- | --- |

(ii)

kako se obravnavajo dejavnosti, ki jih ena in ista pravna oseba izvaja v več kot eni državi članici in prejema de minimis v različnih državah,

| (iii) | kakšen status imajo pomoči EU pri določbi, če je bil dosežen zgornji prag de minimis. |
| --- | --- |

(iii)

kakšen status imajo pomoči EU pri določbi, če je bil dosežen zgornji prag de minimis.

Odbor zato podpira zvišanje praga pomoči de minimis in zahteva, da to temelji na kumulativni inflaciji od zadnjega zvišanja v letu 2001;

| 2.9 | meni, da bi glede na razširjenost državnih pomoči, namenjenih neprofitnim organizacijam, Komisija te morala natančno in izrecno omeniti ter se uskladiti s sodno prakso Evropskega sodišča na tem področju; |
| --- | --- |

2.9

meni, da bi glede na razširjenost državnih pomoči, namenjenih neprofitnim organizacijam, Komisija te morala natančno in izrecno omeniti ter se uskladiti s sodno prakso Evropskega sodišča na tem področju;

| 2.10 | je prepričan, da bo izboljšanje infrastrukture za informacijsko in komunikacijsko tehnologijo (IKT) imelo enako velik pomen kot izboljšani transportna in energetska infrastruktura; pri tem pa ugotavlja, da so tržne razmere za razvoj IKT različne, zato opozarja na potrebo po posebnih smernicah, ki bi omogočale večjo prožnost pri dodeljevanju pomoči za razvijanje IKT na splošno; |
| --- | --- |

2.10

je prepričan, da bo izboljšanje infrastrukture za informacijsko in komunikacijsko tehnologijo (IKT) imelo enako velik pomen kot izboljšani transportna in energetska infrastruktura; pri tem pa ugotavlja, da so tržne razmere za razvoj IKT različne, zato opozarja na potrebo po posebnih smernicah, ki bi omogočale večjo prožnost pri dodeljevanju pomoči za razvijanje IKT na splošno;

| 2.11 | |
| --- | --- |

2.11

| 2.11.1 | pozdravlja, da je Evropska komisija 24. avgusta 2005 začela izvajati anketo za preverjanje okvira Skupnosti za državne okoljevarstvene predpise, vendar obžaluje, da je predviden rok za oddajo odgovorov, 10. oktobra 2005, tako kratek; |
| --- | --- |

2.11.1

pozdravlja, da je Evropska komisija 24. avgusta 2005 začela izvajati anketo za preverjanje okvira Skupnosti za državne okoljevarstvene predpise, vendar obžaluje, da je predviden rok za oddajo odgovorov, 10. oktobra 2005, tako kratek;

| 2.11.2 | podpira vključitev predloga „zdravje potrošnikov“ v trenutno področje uporabe okvira Skupnosti; po mnenju Odbora regij to področje zajema tudi „varnost civilistov in njihovega okolja“ ter „zdravje delavcev“; |
| --- | --- |

2.11.2

podpira vključitev predloga „zdravje potrošnikov“ v trenutno področje uporabe okvira Skupnosti; po mnenju Odbora regij to področje zajema tudi „varnost civilistov in njihovega okolja“ ter „zdravje delavcev“;

| 2.11.3 | se zavzema za izrecne predpise za pomoč za varstvo okolja, namenjeno podjetjem za boj z onesnaženostjo, ki so jo povzročila druga podjetja; |
| --- | --- |

2.11.3

se zavzema za izrecne predpise za pomoč za varstvo okolja, namenjeno podjetjem za boj z onesnaženostjo, ki so jo povzročila druga podjetja;

| 2.11.4 | se zavzema za ohranjanje večje pomoči za MSP; |
| --- | --- |

2.11.4

se zavzema za ohranjanje večje pomoči za MSP;

| 2.11.5 | meni, da je nujno ohranjanje večje pomoči za regije, ki zaradi gospodarskih sprememb zaostajajo pri spoštovanju zahtev pravnega reda Skupnosti na področju okolja. |
| --- | --- |

2.11.5

meni, da je nujno ohranjanje večje pomoči za regije, ki zaradi gospodarskih sprememb zaostajajo pri spoštovanju zahtev pravnega reda Skupnosti na področju okolja.

| 2.12 | pozdravlja javna posvetovanja o reformi pravil o državni pomoči za inovacije (KOM 2005 (436)), ki jih je začela Evropska komisija 21. septembra 2005, vendar pa pri tem obžaluje prekratek rok za odgovore, ki naj bi bili oddani do 21. novembra 2005; |
| --- | --- |

2.12

pozdravlja javna posvetovanja o reformi pravil o državni pomoči za inovacije (KOM 2005 (436)), ki jih je začela Evropska komisija 21. septembra 2005, vendar pa pri tem obžaluje prekratek rok za odgovore, ki naj bi bili oddani do 21. novembra 2005;

| 2.12.1 | v skladu s ciljem poenostavitve Odbor izraža svojo podporo povezovanju inovacij v sedanjem okviru Skupnosti za državno pomoč raziskavam in razvoju (4) namesto oblikovanja novega posebnega sistema pravil; |
| --- | --- |

2.12.1

v skladu s ciljem poenostavitve Odbor izraža svojo podporo povezovanju inovacij v sedanjem okviru Skupnosti za državno pomoč raziskavam in razvoju (4) namesto oblikovanja novega posebnega sistema pravil;

| 2.12.2 | podpira osredotočanje državne pomoči, povezane z inovacijami, na mala in srednje velika podjetja; |
| --- | --- |

2.12.2

podpira osredotočanje državne pomoči, povezane z inovacijami, na mala in srednje velika podjetja;

| 2.12.3 | se zavzema za ohranitev trenutno dovoljene kumulacije pomoči za inovacije in regijsko pomoč; |
| --- | --- |

2.12.3

se zavzema za ohranitev trenutno dovoljene kumulacije pomoči za inovacije in regijsko pomoč;

| 2.12.4 | se v zvezi z inovativnimi novoustanovljenimi podjetji sprašuje, zakaj so predvidene le 50 % oprostitve socialnih prispevkov in ostalih lokalnih/regionalnih davkov (kar pomeni, da niso povezani z dobički); |
| --- | --- |

2.12.4

se v zvezi z inovativnimi novoustanovljenimi podjetji sprašuje, zakaj so predvidene le 50 % oprostitve socialnih prispevkov in ostalih lokalnih/regionalnih davkov (kar pomeni, da niso povezani z dobički);

| 2.12.5 | pozdravlja možnost, da „državna pomoč malim in srednje velikim podjetjem in/ali dejavnostim, ki niso tako tesno povezane s trgom, izpolnjuje pogoje za blažja postopkovna pravila in je lahko izvzeta iz zahtev za objavo.“ KOM (2005) 436 (uvodna izjava 24); |
| --- | --- |

2.12.5

pozdravlja možnost, da „državna pomoč malim in srednje velikim podjetjem in/ali dejavnostim, ki niso tako tesno povezane s trgom, izpolnjuje pogoje za blažja postopkovna pravila in je lahko izvzeta iz zahtev za objavo.“ KOM (2005) 436 (uvodna izjava 24);

| 2.12.6 | se sprašuje o osredotočanju Komisije na „tržno nepopolnost“. Komisija zares priznava, da so dejavnosti, povezane z inovacijami, posebne in da so pogosto oddaljene od trga: „izkušnje kažejo, da je zelo težko vnaprej vedeti, kateri inovativni izdelki in storitve bodo uspešni na trgu.“ KOM (2005) 436 (uvodna izjava 18); |
| --- | --- |

2.12.6

se sprašuje o osredotočanju Komisije na „tržno nepopolnost“. Komisija zares priznava, da so dejavnosti, povezane z inovacijami, posebne in da so pogosto oddaljene od trga: „izkušnje kažejo, da je zelo težko vnaprej vedeti, kateri inovativni izdelki in storitve bodo uspešni na trgu.“ KOM (2005) 436 (uvodna izjava 18);

3.   Posodobitev praks in postopkov državnih pomoči

Odbor regij

| 3.1 | pozdravlja namero Evropske komisije, da zagotovi boljše upravljanje državnih pomoči; še posebej podpira namero, da se — po posvetovanju z državami članicami in vpletenimi stranmi — izdajo smernice o najboljših praksah; |
| --- | --- |

3.1

pozdravlja namero Evropske komisije, da zagotovi boljše upravljanje državnih pomoči; še posebej podpira namero, da se — po posvetovanju z državami članicami in vpletenimi stranmi — izdajo smernice o najboljših praksah;

| 3.2 | opozarja, da je deljena odgovornost z državami članicami eno najpomembnejših vprašanj reforme državnih pomoči, in zato pozdravlja elemente Akcijskega načrta državnih pomoči, ki krepijo zavezo držav članic; |
| --- | --- |

3.2

opozarja, da je deljena odgovornost z državami članicami eno najpomembnejših vprašanj reforme državnih pomoči, in zato pozdravlja elemente Akcijskega načrta državnih pomoči, ki krepijo zavezo držav članic;

| 3.3 | je prepričan, da je treba predlog o ustanovitvi neodvisnih nadzornih organov za državne pomoči v posameznih državah članicah oceniti v smislu zagotavljanja učinkovitejših postopkov in vloge, ki bi jih prevzeli ti organi, in zahteva posvetovanje z lokalnimi in regionalnimi oblastmi pri tej oceni; |
| --- | --- |

3.3

je prepričan, da je treba predlog o ustanovitvi neodvisnih nadzornih organov za državne pomoči v posameznih državah članicah oceniti v smislu zagotavljanja učinkovitejših postopkov in vloge, ki bi jih prevzeli ti organi, in zahteva posvetovanje z lokalnimi in regionalnimi oblastmi pri tej oceni;

| 3.4 | zahteva vzpostavitev mreže nacionalnih organov, pristojnih za državne pomoči, da bi omogočili neprekinjen pretok informacij in izmenjavo najboljših praks, kar bi lahko okrepilo vključenost držav članic in spodbujalo boljše upravljanje; |
| --- | --- |

3.4

zahteva vzpostavitev mreže nacionalnih organov, pristojnih za državne pomoči, da bi omogočili neprekinjen pretok informacij in izmenjavo najboljših praks, kar bi lahko okrepilo vključenost držav članic in spodbujalo boljše upravljanje;

| 3.5 | podpira začrtani sistem določene prožnosti, kombiniran s strogim časovnim razporedom, pri čemer je treba preproste primere obravnavati drugače od primerov, ki terjajo globljo preučitev; |
| --- | --- |

3.5

podpira začrtani sistem določene prožnosti, kombiniran s strogim časovnim razporedom, pri čemer je treba preproste primere obravnavati drugače od primerov, ki terjajo globljo preučitev;

| 3.6 | zahteva, da se v zvezi z objavljeno revizijo postopkovne uredbe 659/1999 povečajo pravice tretjih oseb (upravičencev in tožnikov) v postopkih po začetku postopka; |
| --- | --- |

3.6

zahteva, da se v zvezi z objavljeno revizijo postopkovne uredbe 659/1999 povečajo pravice tretjih oseb (upravičencev in tožnikov) v postopkih po začetku postopka;

| 3.7 | zahteva, da se ga zaprosi za mnenje o presoji ali spremembi smernic o pomoči za reševanje in prestrukturiranje, ki je predvidena v časovnem načrtu za obdobje 2007-2008, kakor tudi o ostalih pomembnih reformah, ki se nanašajo na lokalne in regionalne oblasti. |
| --- | --- |

3.7

zahteva, da se ga zaprosi za mnenje o presoji ali spremembi smernic o pomoči za reševanje in prestrukturiranje, ki je predvidena v časovnem načrtu za obdobje 2007-2008, kakor tudi o ostalih pomembnih reformah, ki se nanašajo na lokalne in regionalne oblasti.

V Bruslju, 16. november 2005

Predsednik

Odbora regij

Peter STRAUB

---

(1)  UL C 43, 18.2.2005, str. 13.

1

(2)  UL C 164, 5.7.2005, str. 53.

2

(3)  Zadeva C-280/00, 24.7.2003.

3

(4)  Uradni list C 45, 17.2.1996, str. 5-16.

4

---

| 16.5.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 115/10 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 115/10

---

Mnenje na lastno pobudo Odbora regij z dne 16. novembra 2005 o konkurenčnosti in decentralizaciji

(2006/C 115/03)

ODBOR REGIJ JE

ob upoštevanju sklepa predsedstva 21. januarja 2005 v skladu z odstavkom 5, člena 265 Pogodbe ES komisijo za ekonomsko in socialno politiko zadolžil za pripravo mnenja na to temo;

ob upoštevanju poročila skupine strokovnjakov na visoki ravni, ki ji je predsedoval Wim Kok, z naslovom Soočenje z izzivom: lizbonska strategija za rast in zaposlovanje (november 2004);

ob upoštevanju sporočila Komisije pomladanskemu zasedanju Evropskega sveta o skupnih prizadevanjih za rast in zaposlovanje: nov zagon lizbonske strategije (KOM(2005) 24 končno);

ob upoštevanju sporočila Komisije o bolje oblikovanih predpisih za rast in delovna mesta v Evropski uniji (KOM(2005) 97 končno);

ob upoštevanju svojega mnenja o vmesni oceni lizbonske strategije (CdR 152/2004 fin) (1);

ob upoštevanju resolucije Odbora regij o oživitvi lizbonske strategije, ki je bila sprejeta 24. februarja 2005 (CdR 518/2004 fin) (2);

ob upoštevanju Zaključne vroclavske izjave, sprejete na Evropskem vrhu regij in mest 19. in 20. maja 2005 v Vroclavu (Poljska) (CdR 158/2005);

ob upoštevanju osnutka mnenja o integriranih smernicah za rast in delovna mesta (2005–2008), ki vključujejo priporočilo Komisije o širših smernicah ekonomskih politik držav članic in Skupnosti (na podlagi člena 99 Pogodbe ES) in predlog direktive Sveta o smernicah politike zaposlovanja držav članic (CdR 147/2005 fin);

ob upoštevanju sporočila Komisije o lokalnem delovanju za zaposlovanje — lokalni razsežnosti za evropsko strategijo zaposlovanja (KOM(2000) 196 končno);

ob upoštevanju sporočila Komisije (KOM(2001) 629 končno) o krepitvi lokalne razsežnosti v okviru evropske strategije zaposlovanja;

ob upoštevanju lastnega mnenja o sporočilu Komisije o lokalnem delovanju za zaposlovanje — lokalni razsežnosti za evropsko strategijo zaposlovanja (CdR 187/2000 fin);

ob upoštevanju osnutka mnenja CdR 23/2005 rev. 2, ki ga je komisija za ekonomsko in socialno politiko sprejela 23. septembra 2005 (poročevalec: g. Anders Gustâv, župan Solne (SE/EPP),

ker

| 1) | morajo lokalni in regionalni organi imeti potrebne administrativne in finančne pristojnosti ter vire, da lahko izpolnijo svojo vlogo v imenu regionalnega in lokalnega razvoja ter spodbujajo in upravljajo konkurenčnost, inovacije in kohezijo; |
| --- | --- |

1)

morajo lokalni in regionalni organi imeti potrebne administrativne in finančne pristojnosti ter vire, da lahko izpolnijo svojo vlogo v imenu regionalnega in lokalnega razvoja ter spodbujajo in upravljajo konkurenčnost, inovacije in kohezijo;

| 2) | decentralizacija, ki je prikrojena posebnim okoliščinam v posameznih državah članicah, krepi regionalno in lokalno samoupravo ter demokracijo in tako predstavlja element za soočenje s strahovi prebivalstva, povezanimi z globalizacijo in svetovnimi gospodarskimi in socialnimi spremembami; |
| --- | --- |

2)

decentralizacija, ki je prikrojena posebnim okoliščinam v posameznih državah članicah, krepi regionalno in lokalno samoupravo ter demokracijo in tako predstavlja element za soočenje s strahovi prebivalstva, povezanimi z globalizacijo in svetovnimi gospodarskimi in socialnimi spremembami;

| 3) | so tristranski dogovori med evropsko, nacionalno in regionalno ravnjo, morebiti ob upoštevanju mestnih vprašanj, ustrezen instrument za boljšo vključitev in delitev nalog med vsemi akterji, ki sodelujejo pri izvajanju evropske regionalne politike; |
| --- | --- |

3)

so tristranski dogovori med evropsko, nacionalno in regionalno ravnjo, morebiti ob upoštevanju mestnih vprašanj, ustrezen instrument za boljšo vključitev in delitev nalog med vsemi akterji, ki sodelujejo pri izvajanju evropske regionalne politike;

| 4) | se je z izzivi globaliziranega gospodarstva, ki jih obravnava Partnerstvo za rast in zaposlovanje, sklenjeno na zasedanju Evropskega sveta 23. marca 2005 v Bruslju za ponovni zagon lizbonske strategije, bolj učinkovito spoprijeti, če so regionalni in lokalni organi vključeni v oblikovanje in izvajanje v ta namen izdelanih nacionalnih programov, saj igrajo odločilno vlogo pri ustvarjanju okolja, ki spodbuja rast, |
| --- | --- |

4)

se je z izzivi globaliziranega gospodarstva, ki jih obravnava Partnerstvo za rast in zaposlovanje, sklenjeno na zasedanju Evropskega sveta 23. marca 2005 v Bruslju za ponovni zagon lizbonske strategije, bolj učinkovito spoprijeti, če so regionalni in lokalni organi vključeni v oblikovanje in izvajanje v ta namen izdelanih nacionalnih programov, saj igrajo odločilno vlogo pri ustvarjanju okolja, ki spodbuja rast,

na 62. plenarnem zasedanju 16. in 17. novembra 2005 (seja z dne 16. novembra) sprejel naslednje mnenje.

1.   Stališča Odbora regij

1.1   Krepitev konkurenčnosti v regijah, mestih in občinah

Odbor regij

| 1.1.1 | ugotavlja, da je bil cilj lizbonske strategije, ki ga je določil Evropski svet, povečati konkurenčnost in rast EU, ustvariti več in boljša delovna mesta ter zagotoviti trajnostni okoljski in socialni razvoj. Evropska unija naj bi do leta 2010 postala vodilno gospodarstvo na svetu. Pet let po zasedanju v Lizboni Evropska komisija ugotavlja, da je bilo doseženo le malo. Lizbonska strategija zato potrebuje nov zagon, pri čemer morajo države članice nositi večjo odgovornost za izvajanje strategije; |
| --- | --- |

1.1.1

ugotavlja, da je bil cilj lizbonske strategije, ki ga je določil Evropski svet, povečati konkurenčnost in rast EU, ustvariti več in boljša delovna mesta ter zagotoviti trajnostni okoljski in socialni razvoj. Evropska unija naj bi do leta 2010 postala vodilno gospodarstvo na svetu. Pet let po zasedanju v Lizboni Evropska komisija ugotavlja, da je bilo doseženo le malo. Lizbonska strategija zato potrebuje nov zagon, pri čemer morajo države članice nositi večjo odgovornost za izvajanje strategije;

| 1.1.2 | uvršča svoje mnenje na lastno pobudo Konkurenčnost in decentralizacija v ta okvir. Namen mnenja je prikazati pomen decentralizacije za rast in prepoznati učinkovite ključne dejavnike za povečanje konkurenčnosti in rasti na lokalni in regionalni ravni. Toda povečanje konkurenčnosti ne sme ovirati trajnostnega razvoja. Odgovornost za trajnostni razvoj nosijo vse države, državljani in občine, mesta in regije. Čeprav se mnenje osredotoča na pogoje za konkurenčnost, nikakor ne gre zanemariti prizadevanj za trajnostni razvoj; |
| --- | --- |

1.1.2

uvršča svoje mnenje na lastno pobudo Konkurenčnost in decentralizacija v ta okvir. Namen mnenja je prikazati pomen decentralizacije za rast in prepoznati učinkovite ključne dejavnike za povečanje konkurenčnosti in rasti na lokalni in regionalni ravni. Toda povečanje konkurenčnosti ne sme ovirati trajnostnega razvoja. Odgovornost za trajnostni razvoj nosijo vse države, državljani in občine, mesta in regije. Čeprav se mnenje osredotoča na pogoje za konkurenčnost, nikakor ne gre zanemariti prizadevanj za trajnostni razvoj;

| 1.1.3 | opozarja, da gre pri ključnih dejavnikih za povečanje konkurenčnosti, omenjenih v mnenju, za dejavnike, na katere lahko vplivajo občine, mesta in regije. Razpravi o konkurenčnosti je treba dodati mikroperspektivo: treba je prikazati, kakšen je lahko konkreten prispevek lokalne in regionalne ravni. Zato so v mnenju tudi predlogi za konkretne ukrepe, ki lahko prispevajo k povečanju konkurenčnosti na lokalni in regionalni ravni; |
| --- | --- |

1.1.3

opozarja, da gre pri ključnih dejavnikih za povečanje konkurenčnosti, omenjenih v mnenju, za dejavnike, na katere lahko vplivajo občine, mesta in regije. Razpravi o konkurenčnosti je treba dodati mikroperspektivo: treba je prikazati, kakšen je lahko konkreten prispevek lokalne in regionalne ravni. Zato so v mnenju tudi predlogi za konkretne ukrepe, ki lahko prispevajo k povečanju konkurenčnosti na lokalni in regionalni ravni;

1.2   Evropa potrebuje več podjetnikov in rastočih malih podjetij

| 1.2.1 | ugotavlja, da je Evropa v desetletjih po drugi svetovni vojni dosegla izreden razvoj. Proizvodnja na prebivalca v zahodni Evropi se je povečala s 40 % na ravni ZDA ob koncu vojne na 70 % v letu 1970. Od tedaj se ta vrednost relativno gledano ni spremenila. Rast in uvedba socialnih sistemov sta bili med seboj povezani in problemi, ki so se pojavili v zadnjih letih pri financiranju socialnih sistemov, sovpadajo s šibko gospodarsko rastjo; |
| --- | --- |

1.2.1

ugotavlja, da je Evropa v desetletjih po drugi svetovni vojni dosegla izreden razvoj. Proizvodnja na prebivalca v zahodni Evropi se je povečala s 40 % na ravni ZDA ob koncu vojne na 70 % v letu 1970. Od tedaj se ta vrednost relativno gledano ni spremenila. Rast in uvedba socialnih sistemov sta bili med seboj povezani in problemi, ki so se pojavili v zadnjih letih pri financiranju socialnih sistemov, sovpadajo s šibko gospodarsko rastjo;

| 1.2.2 | poudarja, da so v povojnem razvoju nastala številna velika podjetja, vodilna na svetovnem trgu in z dobrimi obeti za prihodnost, toda zagotavljanje evropske konkurenčnosti ne more sloneti le na njih. Za Evropo ni nujno le, da se trenutno konkurenčna podjetja uveljavijo v globalni konkurenci, temveč je treba predvsem ustanoviti nova podjetja, ki bodo sposobna rasti in bodo lahko nadomestila delovna mesta, izgubljena v podjetjih, ki so bila izrinjena s trga, preseljena v tujino ali so zmanjšala proizvodnjo; |
| --- | --- |

1.2.2

poudarja, da so v povojnem razvoju nastala številna velika podjetja, vodilna na svetovnem trgu in z dobrimi obeti za prihodnost, toda zagotavljanje evropske konkurenčnosti ne more sloneti le na njih. Za Evropo ni nujno le, da se trenutno konkurenčna podjetja uveljavijo v globalni konkurenci, temveč je treba predvsem ustanoviti nova podjetja, ki bodo sposobna rasti in bodo lahko nadomestila delovna mesta, izgubljena v podjetjih, ki so bila izrinjena s trga, preseljena v tujino ali so zmanjšala proizvodnjo;

| 1.2.3 | opozarja, da se večina novih podjetij ustanavlja na lokalni ravni in v manjšem obsegu. Število predvidenih novo ustanovljenih podjetij in rast malih podjetij je močno odvisna od lokalne podjetniške kulture, odnosa do podjetništva in razpoložljivosti delovne sile, znanja in možnosti financiranja; |
| --- | --- |

1.2.3

opozarja, da se večina novih podjetij ustanavlja na lokalni ravni in v manjšem obsegu. Število predvidenih novo ustanovljenih podjetij in rast malih podjetij je močno odvisna od lokalne podjetniške kulture, odnosa do podjetništva in razpoložljivosti delovne sile, znanja in možnosti financiranja;

1.3   Konkurenčnost se razvija od spodaj navzgor

| 1.3.1 | meni, da imajo lokalni in regionalni organi kot javni akterji in kot demokratične institucije velik vpliv na ustvarjanje pogojev, v katerih nastajajo podjetja, in razmer, v katerih uspevajo. Predstavljajo osrednja demokratična izhodišča za podjetja in državljane. Razprava na tej ravni in sodelovanje, katerega cilj je oblikovati bližnje okolje, sta odločilnega pomena za razvoj v vsej Evropi. Kljub pomenu občin in regij za rast v Evropi pa imajo države članice še vedno veliko, odločilno odgovornost na tem področju. Toda razpravo o konkurenčnosti in strategijah rasti je treba razširiti na vidik, ki je blizu državljanom Unije in zajema delodajalce, podjetnike ter iskalce zaposlitve. Povečanje konkurenčnosti mora zato temeljiti na subsidiarnosti in decentralizaciji. Odločitve je treba sprejemati ob priznavanju in upoštevanju lokalne in regionalne razvojne dinamike na terenu in čim bliže dogajanju; |
| --- | --- |

1.3.1

meni, da imajo lokalni in regionalni organi kot javni akterji in kot demokratične institucije velik vpliv na ustvarjanje pogojev, v katerih nastajajo podjetja, in razmer, v katerih uspevajo. Predstavljajo osrednja demokratična izhodišča za podjetja in državljane. Razprava na tej ravni in sodelovanje, katerega cilj je oblikovati bližnje okolje, sta odločilnega pomena za razvoj v vsej Evropi. Kljub pomenu občin in regij za rast v Evropi pa imajo države članice še vedno veliko, odločilno odgovornost na tem področju. Toda razpravo o konkurenčnosti in strategijah rasti je treba razširiti na vidik, ki je blizu državljanom Unije in zajema delodajalce, podjetnike ter iskalce zaposlitve. Povečanje konkurenčnosti mora zato temeljiti na subsidiarnosti in decentralizaciji. Odločitve je treba sprejemati ob priznavanju in upoštevanju lokalne in regionalne razvojne dinamike na terenu in čim bliže dogajanju;

| 1.3.2 | ugotavlja, da je vloga regionalnih in lokalnih upravnih skupnosti pri izvajanju ciljev konkurenčne sposobnosti v vsaki državi članici različna. V državah članicah z močno decentralizirano upravo in lokalnimi upravami, ki imajo relativno finančno suverenost (izdatki lokalne uprave se večinoma krijejo neposredno iz osebnih davkov in iz davka na dohodke pravnih oseb ter iz taks), obstaja na lokalni ravni imanentna in neposredna motiviranost za spodbujanje zaposlovanja, kakovosti delovnih mest, podjetniškega duha in okolja ukrepanja podjetij, izobraževalnih in inovacijskih storitev ter kakovosti okolja. Ta neposredni motiv krepi zavzetost regionalne in lokalne ravni pri izvajanju ciljev konkurenčne sposobnosti. Odgovornost, ki jo zahteva Evropski svet, nastaja le prek pristnih možnosti participacije in vplivanja. Okoliščina, da je lokalna uprava blizu človeka, skrbi za transparentnost in učinkovitost pri izvajanju ciljev konkurenčne sposobnosti. |
| --- | --- |

1.3.2

ugotavlja, da je vloga regionalnih in lokalnih upravnih skupnosti pri izvajanju ciljev konkurenčne sposobnosti v vsaki državi članici različna. V državah članicah z močno decentralizirano upravo in lokalnimi upravami, ki imajo relativno finančno suverenost (izdatki lokalne uprave se večinoma krijejo neposredno iz osebnih davkov in iz davka na dohodke pravnih oseb ter iz taks), obstaja na lokalni ravni imanentna in neposredna motiviranost za spodbujanje zaposlovanja, kakovosti delovnih mest, podjetniškega duha in okolja ukrepanja podjetij, izobraževalnih in inovacijskih storitev ter kakovosti okolja. Ta neposredni motiv krepi zavzetost regionalne in lokalne ravni pri izvajanju ciljev konkurenčne sposobnosti. Odgovornost, ki jo zahteva Evropski svet, nastaja le prek pristnih možnosti participacije in vplivanja. Okoliščina, da je lokalna uprava blizu človeka, skrbi za transparentnost in učinkovitost pri izvajanju ciljev konkurenčne sposobnosti.

| 1.3.3 | opozarja, da je treba regionalno raznolikost, ki prevladuje v Evropi, v večji meri obravnavati kot prednost. Različne okoliščine v posameznih regijah je treba upoštevati kot izhodišče. Pogoji so popolnoma različni v npr. velikih mestih, rastočih regijah, gorskih območjih, podeželskih predelih, regijah z upadajočim razvojem ali krajih, ki so jih prizadele spremembe. Evropskega modela, ki bi ustrezal vsem, ni. Rastoče regije so na primer velikega pomena za razvoj v celotni EU, zato je treba upoštevati njihove možnosti. Pri rasti bodo vedno nekatere regije vodilne, toda
  v vsakem primeru
  lahko politiki na podlagi primerjalnih prednosti posameznih regij ustvarijo dinamiko,
  regije pa se lahko razvijajo z lastno močjo
  . Evropa si ne more privoščiti ovir rasti niti v močnih niti šibkih regijah. Le z upoštevanjem pogojev in možnosti v evropskih regijah, mestih in občinah je moč povečati konkurenčnost in podjetniško pobudo; |
| --- | --- |

1.3.3

opozarja, da je treba regionalno raznolikost, ki prevladuje v Evropi, v večji meri obravnavati kot prednost. Različne okoliščine v posameznih regijah je treba upoštevati kot izhodišče. Pogoji so popolnoma različni v npr. velikih mestih, rastočih regijah, gorskih območjih, podeželskih predelih, regijah z upadajočim razvojem ali krajih, ki so jih prizadele spremembe. Evropskega modela, ki bi ustrezal vsem, ni. Rastoče regije so na primer velikega pomena za razvoj v celotni EU, zato je treba upoštevati njihove možnosti. Pri rasti bodo vedno nekatere regije vodilne, toda
  v vsakem primeru
  lahko politiki na podlagi primerjalnih prednosti posameznih regij ustvarijo dinamiko,
  regije pa se lahko razvijajo z lastno močjo
  . Evropa si ne more privoščiti ovir rasti niti v močnih niti šibkih regijah. Le z upoštevanjem pogojev in možnosti v evropskih regijah, mestih in občinah je moč povečati konkurenčnost in podjetniško pobudo;

| 1.3.4 | poudarja, da se evropske občine in regije med seboj sicer razlikujejo, toda vsaka ima svoj potencial in interes za povečanje konkurenčnosti, za kar so tudi same odgovorne; |
| --- | --- |

1.3.4

poudarja, da se evropske občine in regije med seboj sicer razlikujejo, toda vsaka ima svoj potencial in interes za povečanje konkurenčnosti, za kar so tudi same odgovorne;

1.4   Dejavniki za povečanje konkurenčnosti

| 1.4.1 | poudarja, da dinamično gospodarstvo tvori jedro konkurenčne Evropske unije. Dejavniki, ki pomagajo ustvariti okolje, ki spodbuja ustanavljanje in razvoj podjetij, so predstavljeni na različnih mestih. V poročilu skupine izvedencev, ki ji je predsedoval Wim Kok, so našteti ukrepi za zmanjšanje birokracije, izboljšanje kakovosti pravnih predpisov, olajšanje ustanavljanja novih podjetij in ustvarjanja podjetjem prijaznega okolja. V delovnem dokumentu Komisije Primerjalna analiza politike podjetništva (SEK(2004) 1427) so navedeni dejavniki, kot npr. dostop do možnosti financiranja ter pomen inovacij in širjenja znanja. Sporočilo Komisije Bolje oblikovani predpisi za rast in delovna mesta v Evropski uniji (KOM(2005) 97) nadalje opozarja na velik pomen zakonodaje za podjetniško okolje ter predlaga manj pravnih predpisov, zato pa bolje prilagojene; |
| --- | --- |

1.4.1

poudarja, da dinamično gospodarstvo tvori jedro konkurenčne Evropske unije. Dejavniki, ki pomagajo ustvariti okolje, ki spodbuja ustanavljanje in razvoj podjetij, so predstavljeni na različnih mestih. V poročilu skupine izvedencev, ki ji je predsedoval Wim Kok, so našteti ukrepi za zmanjšanje birokracije, izboljšanje kakovosti pravnih predpisov, olajšanje ustanavljanja novih podjetij in ustvarjanja podjetjem prijaznega okolja. V delovnem dokumentu Komisije Primerjalna analiza politike podjetništva (SEK(2004) 1427) so navedeni dejavniki, kot npr. dostop do možnosti financiranja ter pomen inovacij in širjenja znanja. Sporočilo Komisije Bolje oblikovani predpisi za rast in delovna mesta v Evropski uniji (KOM(2005) 97) nadalje opozarja na velik pomen zakonodaje za podjetniško okolje ter predlaga manj pravnih predpisov, zato pa bolje prilagojene;

| 1.4.2 | meni, da regije, mesta in občine pogosto lahko prispevajo h krepitvi dejavnikov, ki pozitivno vplivajo na konkurenčnost. Odbor posebej izpostavlja naslednje dejavnike, na katere lahko najbolj vplivajo lokalni in regionalni organi:






  a) | sposobnost družbe, da se prilagodi strukturnim spremembam. Sposobnost prilagajanja tako na postopne kot tudi na nenadne strukturne spremembe, kot npr. zaprtje obratov v velikem obsegu, je različna. Močno, dobro delujoče lokalno in regionalno vodstvo ter družba, ki se je pripravljena neprestano učiti, ima boljše pogoje za uspešno obvladanje strukturnih sprememb; |
| --- | --- | --- |

1.4.2

meni, da regije, mesta in občine pogosto lahko prispevajo h krepitvi dejavnikov, ki pozitivno vplivajo na konkurenčnost. Odbor posebej izpostavlja naslednje dejavnike, na katere lahko najbolj vplivajo lokalni in regionalni organi:

a)

sposobnost družbe, da se prilagodi strukturnim spremembam. Sposobnost prilagajanja tako na postopne kot tudi na nenadne strukturne spremembe, kot npr. zaprtje obratov v velikem obsegu, je različna. Močno, dobro delujoče lokalno in regionalno vodstvo ter družba, ki se je pripravljena neprestano učiti, ima boljše pogoje za uspešno obvladanje strukturnih sprememb;

| b) | odnos do podjetniške pobude in podjetništva. Nekatere regije se odlikujejo po močno razviti podjetniški kulturi, zaradi česar so konkurenčne. Razvoj take kulture sicer zahteva čas, toda vsekakor jo je mogoče razviti in gojiti; |
| --- | --- |

b)

odnos do podjetniške pobude in podjetništva. Nekatere regije se odlikujejo po močno razviti podjetniški kulturi, zaradi česar so konkurenčne. Razvoj take kulture sicer zahteva čas, toda vsekakor jo je mogoče razviti in gojiti;

| c) | smiselnost zakonov in predpisov ter njihovega izvajanja. Podjetniški predpisi morajo biti dobro prilagojeni konkretnim potrebam in morajo biti smiselni. Pri izvajanju predpisov morata biti v ospredju objektivnost in razumevanje problematike. Tu je potrebna sposobnost javne uprave, da prispeva k povečanju konkurenčnosti; |
| --- | --- |

c)

smiselnost zakonov in predpisov ter njihovega izvajanja. Podjetniški predpisi morajo biti dobro prilagojeni konkretnim potrebam in morajo biti smiselni. Pri izvajanju predpisov morata biti v ospredju objektivnost in razumevanje problematike. Tu je potrebna sposobnost javne uprave, da prispeva k povečanju konkurenčnosti;

| d) | dostop do inovacij in rezultatov raziskav. Rezultate raziskav je treba bolje prenesti na proizvode, primerne za trg, inovacije pa je treba hitreje razviti v končne proizvode. Predpogoj za to je stalno učeča se družba ter lokalna in regionalna kultura, ki spodbuja podjetniško pobudo; |
| --- | --- |

d)

dostop do inovacij in rezultatov raziskav. Rezultate raziskav je treba bolje prenesti na proizvode, primerne za trg, inovacije pa je treba hitreje razviti v končne proizvode. Predpogoj za to je stalno učeča se družba ter lokalna in regionalna kultura, ki spodbuja podjetniško pobudo;

| e) | dostopnost znanja in človeških virov. Učeča se družba mora olajšati dostop do znanja. Stike med podjetniki in iskalci zaposlitve je treba izboljšati z boljšo dostopnostjo delovnih mest in prožnejšim trgom dela; |
| --- | --- |

e)

dostopnost znanja in človeških virov. Učeča se družba mora olajšati dostop do znanja. Stike med podjetniki in iskalci zaposlitve je treba izboljšati z boljšo dostopnostjo delovnih mest in prožnejšim trgom dela;

| f) | vloga lokalnih in regionalnih trgov. Konkurenčnosti po obsegu ni mogoče deliti na svetovno, evropsko, nacionalno, regionalno ali lokalno konkurenco. Uprava, ki si prizadeva za povečanje konkurenčnosti, mora omogočati večjo konkurenco na lokalnih in regionalnih trgih. Lokalne in regionalne upravne skupnosti so odgovorne za spodbujanje učinkovitih lokalnih in regionalnih trgov; |
| --- | --- |

f)

vloga lokalnih in regionalnih trgov. Konkurenčnosti po obsegu ni mogoče deliti na svetovno, evropsko, nacionalno, regionalno ali lokalno konkurenco. Uprava, ki si prizadeva za povečanje konkurenčnosti, mora omogočati večjo konkurenco na lokalnih in regionalnih trgih. Lokalne in regionalne upravne skupnosti so odgovorne za spodbujanje učinkovitih lokalnih in regionalnih trgov;

| g) | dostop do virov financiranja. Vse premalo finančnih institucij je specializiranih na mala podjetja, kar le-tem otežuje dostop do virov financiranja in tveganega kapitala. Za krepitev podjetniške kulture so potrebni regionalni posredniki in ponudba storitev, ki morajo olajšati dostop do virov financiranja za podjetja; |
| --- | --- |

g)

dostop do virov financiranja. Vse premalo finančnih institucij je specializiranih na mala podjetja, kar le-tem otežuje dostop do virov financiranja in tveganega kapitala. Za krepitev podjetniške kulture so potrebni regionalni posredniki in ponudba storitev, ki morajo olajšati dostop do virov financiranja za podjetja;

| h) | vplivi komunalnih in regionalnih davkov na podjetnike. Javna uprava potrebuje prihodke od davkov, da lahko izpolnjuje svoje obveznosti, hkrati pa davčna raven neposredno vpliva na stroške, npr. stroške dela. Vodstvo in uprava se soočata z izzivom, določiti davčno stopnjo na ravni, ki bo čim manj bremenila gospodarstvo, hkrati pa bo zagotovila potrebne prihodke; |
| --- | --- |

h)

vplivi komunalnih in regionalnih davkov na podjetnike. Javna uprava potrebuje prihodke od davkov, da lahko izpolnjuje svoje obveznosti, hkrati pa davčna raven neposredno vpliva na stroške, npr. stroške dela. Vodstvo in uprava se soočata z izzivom, določiti davčno stopnjo na ravni, ki bo čim manj bremenila gospodarstvo, hkrati pa bo zagotovila potrebne prihodke;

| 1.4.3 | opozarja, da lokalni in regionalni organi predstavljajo znaten del evropskega gospodarstva. Opravljanje javnih nalog, ki se financirajo z davki in prispevki, vpliva tudi na evropsko konkurenčnost. Naslednji dejavniki še posebej vplivajo na konkurenčnost javne uprave:






  a) | učinkovitost javne uprave. Večja produktivnost javnega sektorja pozitivno vpliva na konkurenčnost. Učinkovita uporaba virov lahko zagotovi kakovostne storitve. Za večjo učinkovitost je potrebna konkurenčna uprava, ki nudi kakovostne storitve po nizkih cenah; |
| --- | --- | --- |

1.4.3

opozarja, da lokalni in regionalni organi predstavljajo znaten del evropskega gospodarstva. Opravljanje javnih nalog, ki se financirajo z davki in prispevki, vpliva tudi na evropsko konkurenčnost. Naslednji dejavniki še posebej vplivajo na konkurenčnost javne uprave:

a)

učinkovitost javne uprave. Večja produktivnost javnega sektorja pozitivno vpliva na konkurenčnost. Učinkovita uporaba virov lahko zagotovi kakovostne storitve. Za večjo učinkovitost je potrebna konkurenčna uprava, ki nudi kakovostne storitve po nizkih cenah;

| b) | ustvarjalnost pri opravljanju storitev. V skladu z načelom subsidiarnosti imajo lokalne in regionalne oblasti vso svobodo pri izbiri načina opravljanja javnih storitev. Obstaja mnogo alternativ za zagotovitev visokokakovostnih storitev in značilnost konkurenčne uprave je pripravljenost na stalno ocenjevanje in raziskovanje ustvarjalnih oblik opravljanja storitev, z namenom povečanja učinkovitosti; |
| --- | --- |

b)

ustvarjalnost pri opravljanju storitev. V skladu z načelom subsidiarnosti imajo lokalne in regionalne oblasti vso svobodo pri izbiri načina opravljanja javnih storitev. Obstaja mnogo alternativ za zagotovitev visokokakovostnih storitev in značilnost konkurenčne uprave je pripravljenost na stalno ocenjevanje in raziskovanje ustvarjalnih oblik opravljanja storitev, z namenom povečanja učinkovitosti;

| 1.4.4 | meni, da se morajo lokalni in regionalni organi soočiti z naslednjimi izzivi, da bi lahko vplivali na dejavnike za povečanje konkurenčnosti: izgradnja vodstvenih struktur, razvoj podjetniške kulture, uvedba konkurenčne uprave, spodbujanje učeče se družbe in bolj enostaven dostop do dela in storitev; |
| --- | --- |

1.4.4

meni, da se morajo lokalni in regionalni organi soočiti z naslednjimi izzivi, da bi lahko vplivali na dejavnike za povečanje konkurenčnosti: izgradnja vodstvenih struktur, razvoj podjetniške kulture, uvedba konkurenčne uprave, spodbujanje učeče se družbe in bolj enostaven dostop do dela in storitev;

| 1.4.5 | ugotavlja, da je vpliv dejavnikov za spodbujanje konkurenčnosti neke občine, regije ali velemesta idr. odvisen od formalne pristojnosti, obsega nacionalnih pravnih predpisov, gospodarske strukture in številnih drugih pogojev, ki določajo možnosti lokalni oz. regionalni politiki. Kljub temu, da so pogoji zelo različni, je treba poudariti, da vsi lokalni in regionalni organi v Evropi lahko sprejmejo ukrepe za povečanje konkurenčnosti. Tudi če je pristojen drug organ, vedno obstaja možnost prizadevanja za tesnejše sodelovanje s tem organom. Odbor regij v nadaljevanju predstavlja 26 primerov konkretnih ukrepov za povečanje konkurenčnosti. |
| --- | --- |

1.4.5

ugotavlja, da je vpliv dejavnikov za spodbujanje konkurenčnosti neke občine, regije ali velemesta idr. odvisen od formalne pristojnosti, obsega nacionalnih pravnih predpisov, gospodarske strukture in številnih drugih pogojev, ki določajo možnosti lokalni oz. regionalni politiki. Kljub temu, da so pogoji zelo različni, je treba poudariti, da vsi lokalni in regionalni organi v Evropi lahko sprejmejo ukrepe za povečanje konkurenčnosti. Tudi če je pristojen drug organ, vedno obstaja možnost prizadevanja za tesnejše sodelovanje s tem organom. Odbor regij v nadaljevanju predstavlja 26 primerov konkretnih ukrepov za povečanje konkurenčnosti.

1.5   Konkretni ukrepi za povečanje konkurenčnosti

Konkurenčno vodstvo

| 1.5.1 | Imenovanje vodstva, ki se lahko uspešno spoprime s strukturnimi spremembami. Izkušnje kažejo, da sta odprt dialog in široko sodelovanje vseh vpletenih akterjev nujna. „Vodstvo“ se ne nanaša le na politično vodstvo, ampak na celotno vodstveno ekipo občine ali regije. Gre za to, da se ustvari stalno in dolgoročno sodelovanje in soglasje med različnimi družbenimi akterji ter jasno opredeli naloge in pristojnosti. Vsekakor to vodstvo vključuje tudi civilno družbo in gospodarstvo. Sodelovanje bo ustvarilo podlago za strateški razvoj, kar bo prispevalo k akumulaciji znanja, gradnji socialne mreže in zaupanja, kar so značilnosti uspešnih regij. Lokalno in regionalno vodstvo mora imeti stalno aktualen pregled nad trenutnim stanjem, da je pripravljeno na morebitne strukturne spremembe. |
| --- | --- |

1.5.1

Imenovanje vodstva, ki se lahko uspešno spoprime s strukturnimi spremembami. Izkušnje kažejo, da sta odprt dialog in široko sodelovanje vseh vpletenih akterjev nujna. „Vodstvo“ se ne nanaša le na politično vodstvo, ampak na celotno vodstveno ekipo občine ali regije. Gre za to, da se ustvari stalno in dolgoročno sodelovanje in soglasje med različnimi družbenimi akterji ter jasno opredeli naloge in pristojnosti. Vsekakor to vodstvo vključuje tudi civilno družbo in gospodarstvo. Sodelovanje bo ustvarilo podlago za strateški razvoj, kar bo prispevalo k akumulaciji znanja, gradnji socialne mreže in zaupanja, kar so značilnosti uspešnih regij. Lokalno in regionalno vodstvo mora imeti stalno aktualen pregled nad trenutnim stanjem, da je pripravljeno na morebitne strukturne spremembe.

| 1.5.2 | Vprašanja razvoja morajo biti uvrščena na sam vrh dnevnega reda. Nič neobičajnega ni, da se razprava na lokalni in regionalni ravni vrti predvsem okrog javno financiranih storitev, ki jih je treba opraviti. Pri tem pa se ne sme zanemariti razvoja celotnega gospodarstva. Politično vodstvo je odgovorno za to, da se na dnevni red uvrstijo razvojna vprašanja — predvsem povezava med lokalno in regionalno konkurenčnostjo ter blaginjo v globaliziranem svetu. Trgovina je obogatila Evropo, toda danes je pogosto v ospredju strah pred konkurenco, ljudje pa vedno redkeje vidijo ponujene priložnosti. Če bodo razvojna vprašanja uvrščena na vrh dnevnega reda in če bodo politiki bolj poudarjali ponujene možnosti za povečanje blaginje in javni blagor, se bo povečal tudi občutek varnosti. |
| --- | --- |

1.5.2

Vprašanja razvoja morajo biti uvrščena na sam vrh dnevnega reda. Nič neobičajnega ni, da se razprava na lokalni in regionalni ravni vrti predvsem okrog javno financiranih storitev, ki jih je treba opraviti. Pri tem pa se ne sme zanemariti razvoja celotnega gospodarstva. Politično vodstvo je odgovorno za to, da se na dnevni red uvrstijo razvojna vprašanja — predvsem povezava med lokalno in regionalno konkurenčnostjo ter blaginjo v globaliziranem svetu. Trgovina je obogatila Evropo, toda danes je pogosto v ospredju strah pred konkurenco, ljudje pa vedno redkeje vidijo ponujene priložnosti. Če bodo razvojna vprašanja uvrščena na vrh dnevnega reda in če bodo politiki bolj poudarjali ponujene možnosti za povečanje blaginje in javni blagor, se bo povečal tudi občutek varnosti.

| 1.5.3 | Razvoj lokalnih in regionalnih akcijskih načrtov za večjo rast. Lizbonski proces predvideva pripravo nacionalnih akcijskih načrtov. Tudi mesta, občine in regije morajo načrtovati rast. Ne glede na različne lokalne in regionalne razmere je treba pripraviti akcijske načrte za povečanje konkurenčnosti in izkoriščanje primerjalnih prednosti posameznih evropskih regij. |
| --- | --- |

1.5.3

Razvoj lokalnih in regionalnih akcijskih načrtov za večjo rast. Lizbonski proces predvideva pripravo nacionalnih akcijskih načrtov. Tudi mesta, občine in regije morajo načrtovati rast. Ne glede na različne lokalne in regionalne razmere je treba pripraviti akcijske načrte za povečanje konkurenčnosti in izkoriščanje primerjalnih prednosti posameznih evropskih regij.

| 1.5.4 | Dejavno in konstruktivno sodelovanje pri državni in evropski razvojni politiki. Za evropske in nacionalne razvojne načrte je potrebno dejavno sodelovanje zavzetega lokalnega in regionalnega vodstva. Posamezne ravni v Uniji so med seboj odvisne in le v okviru konstruktivnega sodelovanja lahko Unija, države članice ter
  lokalni in regionalni
  organi dejavno prispevajo k polnemu razvoju potenciala EU. To je pomembno predvsem v državah, ki prejemajo podporo strukturnih skladov Evropske unije. |
| --- | --- |

1.5.4

Dejavno in konstruktivno sodelovanje pri državni in evropski razvojni politiki. Za evropske in nacionalne razvojne načrte je potrebno dejavno sodelovanje zavzetega lokalnega in regionalnega vodstva. Posamezne ravni v Uniji so med seboj odvisne in le v okviru konstruktivnega sodelovanja lahko Unija, države članice ter
  lokalni in regionalni
  organi dejavno prispevajo k polnemu razvoju potenciala EU. To je pomembno predvsem v državah, ki prejemajo podporo strukturnih skladov Evropske unije.

| 1.5.5 | Učimo se od najboljših. Odprtost v zvezi s strategijami in postopki, ki so najbolj primerni za določeno mesto ali regijo, je ključni dejavnik za napredek. Primernost lastnih pogojev in strategij je mogoče ugotoviti s primerjavo z uspešnimi strategijami. Tako primerjavo lahko na primer izvedejo univerze in visoke šole ter lokalni časopisi s ciljnimi študijskimi obiski, ki se jih udeležijo predstavniki gospodarstva. Smiselno je tudi kritično preverjanje zmogljivosti nekega mesta ali regije s primerjalno analizo. |
| --- | --- |

1.5.5

Učimo se od najboljših. Odprtost v zvezi s strategijami in postopki, ki so najbolj primerni za določeno mesto ali regijo, je ključni dejavnik za napredek. Primernost lastnih pogojev in strategij je mogoče ugotoviti s primerjavo z uspešnimi strategijami. Tako primerjavo lahko na primer izvedejo univerze in visoke šole ter lokalni časopisi s ciljnimi študijskimi obiski, ki se jih udeležijo predstavniki gospodarstva. Smiselno je tudi kritično preverjanje zmogljivosti nekega mesta ali regije s primerjalno analizo.

| 1.5.6 | Zavedajmo se, da sta raznolikost in regionalna identiteta bistvena dejavnika za povečanje regionalne konkurenčnosti. Lokalno in regionalno vodstvo bi si moralo bolj prizadevati za večjo lokalno in regionalno privlačnost, ki temelji na primerjalnih prednostih regije. Tudi raznolikost Evrope je treba uporabiti kot konkurenčno prednost. |
| --- | --- |

1.5.6

Zavedajmo se, da sta raznolikost in regionalna identiteta bistvena dejavnika za povečanje regionalne konkurenčnosti. Lokalno in regionalno vodstvo bi si moralo bolj prizadevati za večjo lokalno in regionalno privlačnost, ki temelji na primerjalnih prednostih regije. Tudi raznolikost Evrope je treba uporabiti kot konkurenčno prednost.

Kultura podjetniške pobude

| 1.5.7 | Uvajanje podjetniške pobude v šole. Učiti se za življenje ne pomeni le učiti se za življenje kot delojemalec. Podjetniška pobuda kot šolski predmet ali kot sestavni del šolskega predmeta je pomembna za moderno šolstvo. Z znanjem o podjetništvu in podjetniški praksi se učenci naučijo več o družbenih povezavah in povečajo svoje zaposlitvene možnosti. Tudi dialog z lokalnimi in regionalnimi delodajalci prispeva k boljši prilagoditvi pouka potrebam trga dela. |
| --- | --- |

1.5.7

Uvajanje podjetniške pobude v šole. Učiti se za življenje ne pomeni le učiti se za življenje kot delojemalec. Podjetniška pobuda kot šolski predmet ali kot sestavni del šolskega predmeta je pomembna za moderno šolstvo. Z znanjem o podjetništvu in podjetniški praksi se učenci naučijo več o družbenih povezavah in povečajo svoje zaposlitvene možnosti. Tudi dialog z lokalnimi in regionalnimi delodajalci prispeva k boljši prilagoditvi pouka potrebam trga dela.

| 1.5.8 | Povečanje svetovalne ponudbe za ustanovitelje podjetij, vključno za tiste, ki poskušajo znova. Podjetnikom, ki imajo idejo in voljo za njeno uresničitev, mora biti na voljo lahko dostopna in smotrna svetovalna ponudba. Poleg tega potrebujejo delojemalci, ki želijo postati samostojni, informacije in svetovanje. Tudi izkušnje, pridobljene s propadlim podjetniškim projektom, lahko prispevajo k ustvarjanju uspešnega podjetja. |
| --- | --- |

1.5.8

Povečanje svetovalne ponudbe za ustanovitelje podjetij, vključno za tiste, ki poskušajo znova. Podjetnikom, ki imajo idejo in voljo za njeno uresničitev, mora biti na voljo lahko dostopna in smotrna svetovalna ponudba. Poleg tega potrebujejo delojemalci, ki želijo postati samostojni, informacije in svetovanje. Tudi izkušnje, pridobljene s propadlim podjetniškim projektom, lahko prispevajo k ustvarjanju uspešnega podjetja.

| 1.5.9 | Ustanovitev informacijskih in svetovalnih centrov (First Stop Shops) za podjetja za spodbujanje s svetovanjem in pri financiranju. Tako ustanovitelji podjetij kot tudi uveljavljena podjetja potrebujejo svetovanje in podporo. Vzdrževanje konkurenčnosti uveljavljenega podjetja zahteva znaten vložek; profesionalna podpora in svetovanje sta tu zelo dragocena. Tudi pri stikih z oblastmi je lahko potrebna podpora in tu je lahko informacijski in svetovalni center izhodiščna točka. Tudi dostop do možnosti financiranja igra veliko vlogo. Center, ki je specializiran za dostop do kapitala, je lahko mnogim podjetnikom v veliko pomoč. Vedno manj je lokalnih bank, zato so banke vedno slabše seznanjene z dejanskimi razmerami na lokalnem trgu. Problem pridobivanja kapitala je sicer problem na ravni držav članic oz. EU, toda občine in regije lahko prispevajo k izboljšanju stanja. |
| --- | --- |

1.5.9

Ustanovitev informacijskih in svetovalnih centrov (First Stop Shops) za podjetja za spodbujanje s svetovanjem in pri financiranju. Tako ustanovitelji podjetij kot tudi uveljavljena podjetja potrebujejo svetovanje in podporo. Vzdrževanje konkurenčnosti uveljavljenega podjetja zahteva znaten vložek; profesionalna podpora in svetovanje sta tu zelo dragocena. Tudi pri stikih z oblastmi je lahko potrebna podpora in tu je lahko informacijski in svetovalni center izhodiščna točka. Tudi dostop do možnosti financiranja igra veliko vlogo. Center, ki je specializiran za dostop do kapitala, je lahko mnogim podjetnikom v veliko pomoč. Vedno manj je lokalnih bank, zato so banke vedno slabše seznanjene z dejanskimi razmerami na lokalnem trgu. Problem pridobivanja kapitala je sicer problem na ravni držav članic oz. EU, toda občine in regije lahko prispevajo k izboljšanju stanja.

| 1.5.10 | Ozaveščanje delavcev javne uprave v zvezi s podjetništvom. Da lokalna in regionalna uprava lahko spodbuja podjetniško pobudo in podjetništvo in je ne ovira, mora bolje razumeti pogoje in potrebe podjetniške dejavnosti. Toda to ne pomeni, da je treba postaviti pod vprašaj kompetentnost oblasti ali nekatere pogoje. Delavec v javni upravi, ki je bolje seznanjen s posameznimi družbenimi segmenti, ima preprosto boljše izhodišče, da bo sprejel premišljene odločitve. |
| --- | --- |

1.5.10

Ozaveščanje delavcev javne uprave v zvezi s podjetništvom. Da lokalna in regionalna uprava lahko spodbuja podjetniško pobudo in podjetništvo in je ne ovira, mora bolje razumeti pogoje in potrebe podjetniške dejavnosti. Toda to ne pomeni, da je treba postaviti pod vprašaj kompetentnost oblasti ali nekatere pogoje. Delavec v javni upravi, ki je bolje seznanjen s posameznimi družbenimi segmenti, ima preprosto boljše izhodišče, da bo sprejel premišljene odločitve.

| 1.5.11 | Imenovanje posvetovalnih skupin predstavnikov delodajalcev in delojemalcev. Lokalna in regionalna demokracija samostojno sprejema sklepe, na podlagi mandata, ki ji ga podelijo volivci. Da pa so sklepi karseda strokovno utemeljeni, je potreben stalen dialog z različnimi družbenimi akterji in državljani. Zagotavljanje delovnih mest in povečevanje rasti zahtevata dialog z lokalnim in regionalnim gospodarstvom kot tudi z delojemalci. Posvetovalno telo, ki združuje politiko, gospodarstvo in delojemalce, lahko razširi podlago za politične odločitve. |
| --- | --- |

1.5.11

Imenovanje posvetovalnih skupin predstavnikov delodajalcev in delojemalcev. Lokalna in regionalna demokracija samostojno sprejema sklepe, na podlagi mandata, ki ji ga podelijo volivci. Da pa so sklepi karseda strokovno utemeljeni, je potreben stalen dialog z različnimi družbenimi akterji in državljani. Zagotavljanje delovnih mest in povečevanje rasti zahtevata dialog z lokalnim in regionalnim gospodarstvom kot tudi z delojemalci. Posvetovalno telo, ki združuje politiko, gospodarstvo in delojemalce, lahko razširi podlago za politične odločitve.

Učeča se družba

| 1.5.12 | Spodbujanje sodelovanja med izobraževalnimi institucijami, podjetji, organizacijami in delojemalci. Učenje se nadaljuje tudi po koncu šolanja, zato je treba spodbujati vseživljenjsko učenje, da bi zadovoljili nove zahteve po usposobljenosti. Povezavo med ponudbo in povpraševanjem po učenju bi lahko izboljšali npr. z lokalnimi učnimi centri. Ponudbo izobraževanja je treba prilagoditi podjetjem in njihovim delavcem. Predvsem bi moralo biti na voljo veliko več večernih tečajev. |
| --- | --- |

1.5.12

Spodbujanje sodelovanja med izobraževalnimi institucijami, podjetji, organizacijami in delojemalci. Učenje se nadaljuje tudi po koncu šolanja, zato je treba spodbujati vseživljenjsko učenje, da bi zadovoljili nove zahteve po usposobljenosti. Povezavo med ponudbo in povpraševanjem po učenju bi lahko izboljšali npr. z lokalnimi učnimi centri. Ponudbo izobraževanja je treba prilagoditi podjetjem in njihovim delavcem. Predvsem bi moralo biti na voljo veliko več večernih tečajev.

| 1.5.13 | Širjenje sodelovanja z univerzami in visokimi šolami. Treba je spodbujati visokošolsko izobrazbo, izboljšati je treba tudi dostop do univerzitetne izobrazbe in nadaljnjega akademskega izobraževanja. Na splošno je treba izboljšati sodelovanje z univerzami in visokimi šolami, da bi se povečala uporaba raziskav in zadovoljile potrebe gospodarstva in javnega sektorja. Skupno delovanje visokih šol in družbe po ameriškem vzoru prispeva k rasti, zato si morajo občine in regije prizadevati za tako delovanje. Istočasno pa so potrebne tudi močnejše spodbude za sodelovanje med univerzami. |
| --- | --- |

1.5.13

Širjenje sodelovanja z univerzami in visokimi šolami. Treba je spodbujati visokošolsko izobrazbo, izboljšati je treba tudi dostop do univerzitetne izobrazbe in nadaljnjega akademskega izobraževanja. Na splošno je treba izboljšati sodelovanje z univerzami in visokimi šolami, da bi se povečala uporaba raziskav in zadovoljile potrebe gospodarstva in javnega sektorja. Skupno delovanje visokih šol in družbe po ameriškem vzoru prispeva k rasti, zato si morajo občine in regije prizadevati za tako delovanje. Istočasno pa so potrebne tudi močnejše spodbude za sodelovanje med univerzami.

| 1.5.14 | Prispevek k razširjanju rezultatov raziskav. Eden od izzivov Evrope je večja uporaba rezultatov raziskav v praksi. Kontaktne točke za širjenje rezultatov raziskav in inovacij je treba postaviti v bližini podjetij, ki ta nova spoznanja in ideje lahko uporabijo. |
| --- | --- |

1.5.14

Prispevek k razširjanju rezultatov raziskav. Eden od izzivov Evrope je večja uporaba rezultatov raziskav v praksi. Kontaktne točke za širjenje rezultatov raziskav in inovacij je treba postaviti v bližini podjetij, ki ta nova spoznanja in ideje lahko uporabijo.

| 1.5.15 | Spodbujanje gospodarskih grozdov. Podjetja iz iste panoge, ki so prostorsko blizu, lahko tvorijo gospodarski grozd, znotraj katerega se vzpostavi pretok storitev, delavcev in idej. Grozdi omogočajo razvoj
  najboljših praks
  in povečanje konkurenčnosti in sicer s tesnim sodelovanjem med posamezniki in podjetji znotraj iste panoge in istega področja. To je treba spodbujati z lažjim dostopom do
  najboljših praks
  in usposobljenih delavcev. Spodbujanje razvoja grozdov mora biti pomemben del regionalnega in lokalnega načrtovanja. |
| --- | --- |

1.5.15

Spodbujanje gospodarskih grozdov. Podjetja iz iste panoge, ki so prostorsko blizu, lahko tvorijo gospodarski grozd, znotraj katerega se vzpostavi pretok storitev, delavcev in idej. Grozdi omogočajo razvoj
  najboljših praks
  in povečanje konkurenčnosti in sicer s tesnim sodelovanjem med posamezniki in podjetji znotraj iste panoge in istega področja. To je treba spodbujati z lažjim dostopom do
  najboljših praks
  in usposobljenih delavcev. Spodbujanje razvoja grozdov mora biti pomemben del regionalnega in lokalnega načrtovanja.

Konkurenčna uprava

| 1.5.16 | Uporaba prostorskega načrtovanja kot sredstva za dejavno povečanje konkurenčnosti. Prostorsko načrtovanje ima velik vpliv na nastanek lokalnega trga. Od načrtovanja je odvisna razpoložljivost poslovnih prostorov in možnosti za ustanavljanje podjetij. Delovanje trga je odvisno tudi od dostopnosti trgovin in storitev za stranke. Pomembno vlogo igra tudi javni potniški prevoz. V Evropi velja svoboda ustanavljanja podjetij, toda napačno lokalno in regionalno prostorsko načrtovanje v praksi lahko oteži ustanavljanje podjetij. Načrtovanje na regionalni in lokalni ravni mora biti v večji meri usmerjeno v rast in razvoj tako v mestnih kot tudi na podeželskih območjih. |
| --- | --- |

1.5.16

Uporaba prostorskega načrtovanja kot sredstva za dejavno povečanje konkurenčnosti. Prostorsko načrtovanje ima velik vpliv na nastanek lokalnega trga. Od načrtovanja je odvisna razpoložljivost poslovnih prostorov in možnosti za ustanavljanje podjetij. Delovanje trga je odvisno tudi od dostopnosti trgovin in storitev za stranke. Pomembno vlogo igra tudi javni potniški prevoz. V Evropi velja svoboda ustanavljanja podjetij, toda napačno lokalno in regionalno prostorsko načrtovanje v praksi lahko oteži ustanavljanje podjetij. Načrtovanje na regionalni in lokalni ravni mora biti v večji meri usmerjeno v rast in razvoj tako v mestnih kot tudi na podeželskih območjih.

| 1.5.17 | Postavitev ciljev za bolj učinkovite javne storitve. Javno financirane storitve, ki se opravljajo na lokalni in regionalni ravni, predstavljajo velik del evropskega gospodarstva. Uporaba teh virov ne vpliva samo na storitve za državljane ampak tudi na konkurenčnost. Učinkovita uporaba davčnih sredstev pozitivno vpliva tako na splošno gospodarstvo kot tudi na zaposlovanje. Neprestana rast učinkovitosti ponujenih javnih storitev vodi k rasti produktivnosti, večjemu manevrskemu prostoru pri določanju davčnih stopenj in višji ravni storitev. Za izboljšanje učinkovitosti v ponudbi javnih storitev je potreben tudi natančen nadzor in vrednotenje ter možnost za primerjavo in nadaljnji razvoj po modelu najboljše prakse. |
| --- | --- |

1.5.17

Postavitev ciljev za bolj učinkovite javne storitve. Javno financirane storitve, ki se opravljajo na lokalni in regionalni ravni, predstavljajo velik del evropskega gospodarstva. Uporaba teh virov ne vpliva samo na storitve za državljane ampak tudi na konkurenčnost. Učinkovita uporaba davčnih sredstev pozitivno vpliva tako na splošno gospodarstvo kot tudi na zaposlovanje. Neprestana rast učinkovitosti ponujenih javnih storitev vodi k rasti produktivnosti, večjemu manevrskemu prostoru pri določanju davčnih stopenj in višji ravni storitev. Za izboljšanje učinkovitosti v ponudbi javnih storitev je potreben tudi natančen nadzor in vrednotenje ter možnost za primerjavo in nadaljnji razvoj po modelu najboljše prakse.

| 1.5.18 | Ocena posledic sklepov na podjetniško okolje. Državni organi morajo upoštevati posledice svojih sklepov na različne skupine državljanov ali npr. na okolje. Kakor je treba oceniti posledice za okolje je treba oceniti tudi posledice za gospodarstvo in zaposlovanje. Tudi sedanje predpise je treba preveriti in umakniti tiste, ki povzročajo nepotrebne stroške in ki ovirajo konkurenčnost podjetij. |
| --- | --- |

1.5.18

Ocena posledic sklepov na podjetniško okolje. Državni organi morajo upoštevati posledice svojih sklepov na različne skupine državljanov ali npr. na okolje. Kakor je treba oceniti posledice za okolje je treba oceniti tudi posledice za gospodarstvo in zaposlovanje. Tudi sedanje predpise je treba preveriti in umakniti tiste, ki povzročajo nepotrebne stroške in ki ovirajo konkurenčnost podjetij.

| 1.5.19 | Ocena in raziskava ustvarjalnih oblik javnih storitev. V skladu z načelom subsidiarnosti si morajo lokalne in regionalne oblasti prizadevati za povečanje učinkovitosti storitev s pomočjo ocenjevanja in raziskovanja ustvarjalnih oblik opravljanja storitev, kot so javni razpisi, ki lahko spodbujajo lokalne in regionalne trge. |
| --- | --- |

1.5.19

Ocena in raziskava ustvarjalnih oblik javnih storitev. V skladu z načelom subsidiarnosti si morajo lokalne in regionalne oblasti prizadevati za povečanje učinkovitosti storitev s pomočjo ocenjevanja in raziskovanja ustvarjalnih oblik opravljanja storitev, kot so javni razpisi, ki lahko spodbujajo lokalne in regionalne trge.

| 1.5.20 | Izboljšanje sistema javnih naročil. Sistem javnih naročil mora postati dejavno in pregledno sredstvo za krepitev konkurence. Njegov vpliv na izboljšanje kakovosti in predvidljivosti pri oceni ponudb mora postati bolj zanesljiv. V veliko primerih bi bilo mogoče uvesti centralna mesta za javna naročila, ki bi se jih udeležilo več javnih uradov, kar bi zagotovilo boljšo kakovost. |
| --- | --- |

1.5.20

Izboljšanje sistema javnih naročil. Sistem javnih naročil mora postati dejavno in pregledno sredstvo za krepitev konkurence. Njegov vpliv na izboljšanje kakovosti in predvidljivosti pri oceni ponudb mora postati bolj zanesljiv. V veliko primerih bi bilo mogoče uvesti centralna mesta za javna naročila, ki bi se jih udeležilo več javnih uradov, kar bi zagotovilo boljšo kakovost.

| 1.5.21 | Spodbujanje malih podjetij preko javnih naročil. Razpise za javna naročila je treba ne samo usklajevati preko lokalnih meja, temveč je treba tudi paziti, da razpisi niso združeni v tako velika naročila, da jim mala podjetja niso kos. Zato bi morali biti veliki razpisi po možnosti razdeljeni v več majhnih naročil, ki jih lahko izvedejo tudi mala podjetja. Za veliko malih podjetij je pogosto enostavno preveč birokracije v razpisnem postopku. Razpisni obrazci morajo biti kar se da standardizirani; na regionalni, nacionalni in nenazadnje tudi evropski ravni je treba postaviti enotne standarde. Tako v sistemu javnih naročil kot tudi pri manjših nabavah je treba v večji meri uporabiti informacijsko tehnologijo. |
| --- | --- |

1.5.21

Spodbujanje malih podjetij preko javnih naročil. Razpise za javna naročila je treba ne samo usklajevati preko lokalnih meja, temveč je treba tudi paziti, da razpisi niso združeni v tako velika naročila, da jim mala podjetja niso kos. Zato bi morali biti veliki razpisi po možnosti razdeljeni v več majhnih naročil, ki jih lahko izvedejo tudi mala podjetja. Za veliko malih podjetij je pogosto enostavno preveč birokracije v razpisnem postopku. Razpisni obrazci morajo biti kar se da standardizirani; na regionalni, nacionalni in nenazadnje tudi evropski ravni je treba postaviti enotne standarde. Tako v sistemu javnih naročil kot tudi pri manjših nabavah je treba v večji meri uporabiti informacijsko tehnologijo.

| 1.5.22 | Širša uporaba e-uprave. Razširiti je treba elektronske upravne storitve (e-upravo), da bi tako prihranili stroške državljanom, podjetjem in upravi. Delujoča e-uprava bo izboljšala storitve, sprostila vire za osrednje naloge in poenostavila naraščajočo izmenjavo informacij med javnimi ustanovami. |
| --- | --- |

1.5.22

Širša uporaba e-uprave. Razširiti je treba elektronske upravne storitve (e-upravo), da bi tako prihranili stroške državljanom, podjetjem in upravi. Delujoča e-uprava bo izboljšala storitve, sprostila vire za osrednje naloge in poenostavila naraščajočo izmenjavo informacij med javnimi ustanovami.

| 1.5.23 | Spodbujanje zaposlovanja in zmanjšanje odvisnosti od socialne pomoči. Vsi na lokalni in regionalni ravni sprejeti gospodarski in socialno-politični ukrepi morajo biti bolj usmerjeni k ustvarjanju delovnih mest, omogočanju dela in zaslužka več ljudem ter zmanjšanju odvisnosti od socialne pomoči. Delovno mesto je vedno najboljše sredstvo za reševanje socialnih problemov. Učinke zaposlovanja socialne politike je treba stalno vrednotiti, da se izboljšajo postopki.
  Poleg tega je treba spodbujati strokovna srečanja, kjer se izmenjujejo najboljše prakse. |
| --- | --- |

1.5.23

Spodbujanje zaposlovanja in zmanjšanje odvisnosti od socialne pomoči. Vsi na lokalni in regionalni ravni sprejeti gospodarski in socialno-politični ukrepi morajo biti bolj usmerjeni k ustvarjanju delovnih mest, omogočanju dela in zaslužka več ljudem ter zmanjšanju odvisnosti od socialne pomoči. Delovno mesto je vedno najboljše sredstvo za reševanje socialnih problemov. Učinke zaposlovanja socialne politike je treba stalno vrednotiti, da se izboljšajo postopki.
  Poleg tega je treba spodbujati strokovna srečanja, kjer se izmenjujejo najboljše prakse.

| 1.5.24 | Povečanje zaposlenosti. K povečanju zaposlenosti bi lahko med drugim pripomogle boljše možnosti za varstvo otrok in socialni ukrepi za boljšo vključenost brezposelnih priseljencev v delovno življenje in samostojnost. Tu igra enakost med spoloma pomembno vlogo: izboljšanje položaja enakosti spolov je v veliki meri pomembno za rast. Tudi starejši delavci, ki so že presegli upokojitveno starost in želijo nadaljevati z delom, so dragocen vir. Družba jih ne bi smela ovirati, pač pa spodbujati. |
| --- | --- |

1.5.24

Povečanje zaposlenosti. K povečanju zaposlenosti bi lahko med drugim pripomogle boljše možnosti za varstvo otrok in socialni ukrepi za boljšo vključenost brezposelnih priseljencev v delovno življenje in samostojnost. Tu igra enakost med spoloma pomembno vlogo: izboljšanje položaja enakosti spolov je v veliki meri pomembno za rast. Tudi starejši delavci, ki so že presegli upokojitveno starost in želijo nadaljevati z delom, so dragocen vir. Družba jih ne bi smela ovirati, pač pa spodbujati.

Dosegljiva delovna mesta in službe

| 1.5.25 | Razširitev trga dela z boljšim javnim lokalnim potniškim prometom. Gospodarski napredek velemest temelji med drugim tako na veliki razpoložljivi ponudbi delovne sile in delovnih mest kot tudi na majhnih razdaljah in dobri javni prometni mreži. Tako je povezava med prostimi delovnimi mesti in iskalci zaposlitve boljša. Pomena dostopa do velikega trga dela za posameznega delodajalca ne gre podcenjevati. Zato je treba izboljšati infrastrukturo in javni lokalni potniški promet, da bodo delovna mesta postala bolje dosegljiva. Regije, ki mejijo ena na drugo, morajo poskrbeti, da vožnja na delo preko meje regije z javnimi prevoznimi sredstvi ne bo dražja kot vožnja na delovno mesto znotraj regije. |
| --- | --- |

1.5.25

Razširitev trga dela z boljšim javnim lokalnim potniškim prometom. Gospodarski napredek velemest temelji med drugim tako na veliki razpoložljivi ponudbi delovne sile in delovnih mest kot tudi na majhnih razdaljah in dobri javni prometni mreži. Tako je povezava med prostimi delovnimi mesti in iskalci zaposlitve boljša. Pomena dostopa do velikega trga dela za posameznega delodajalca ne gre podcenjevati. Zato je treba izboljšati infrastrukturo in javni lokalni potniški promet, da bodo delovna mesta postala bolje dosegljiva. Regije, ki mejijo ena na drugo, morajo poskrbeti, da vožnja na delo preko meje regije z javnimi prevoznimi sredstvi ne bo dražja kot vožnja na delovno mesto znotraj regije.

| 1.5.26 | Zagotovitev večjega dostopa do širokopasovnih storitev. Občinske in regionalne oblasti lahko prispevajo k izgradnji tržno usmerjenih širokopasovnih storitev. Širokopasovnost omogoča lažji dostop do storitev in olajšuje delo na daljavo. |
| --- | --- |

1.5.26

Zagotovitev večjega dostopa do širokopasovnih storitev. Občinske in regionalne oblasti lahko prispevajo k izgradnji tržno usmerjenih širokopasovnih storitev. Širokopasovnost omogoča lažji dostop do storitev in olajšuje delo na daljavo.

2.   Priporočila za povečanje lokalne in regionalne konkurenčnosti

Odbor regij

| 2.1 | želi še naprej opozarjati na lokalno in regionalno konkurenčnost in poziva evropske občine, mesta in regije, da to razpravo vodijo v lastnih demokratičnih organih. Konkurenčnost nastaja od spodaj navzgor, zato mora ta razprava, ki je tako zelo pomembna za prihodnost Evrope, potekati na tej ravni, saj je treba prav tukaj načrte uresničiti v praksi; |
| --- | --- |

2.1

želi še naprej opozarjati na lokalno in regionalno konkurenčnost in poziva evropske občine, mesta in regije, da to razpravo vodijo v lastnih demokratičnih organih. Konkurenčnost nastaja od spodaj navzgor, zato mora ta razprava, ki je tako zelo pomembna za prihodnost Evrope, potekati na tej ravni, saj je treba prav tukaj načrte uresničiti v praksi;

| 2.2 | poziva evropske občine, mesta in regije, da preizkusijo konkretne ukrepe za povečanje konkurenčnosti, ki so predlagani v tem mnenju, in izdelajo lokalne in regionalne načrte za rast, ki so usmerjeni v konkurenčnost. Načrti morajo vsebovati ukrepe, ki so prilagojeni lokalnim in regionalnim razmeram; |
| --- | --- |

2.2

poziva evropske občine, mesta in regije, da preizkusijo konkretne ukrepe za povečanje konkurenčnosti, ki so predlagani v tem mnenju, in izdelajo lokalne in regionalne načrte za rast, ki so usmerjeni v konkurenčnost. Načrti morajo vsebovati ukrepe, ki so prilagojeni lokalnim in regionalnim razmeram;

| 2.3 | poziva države članice, da priznajo vlogo občin in regij pri spodbujanju rasti in konkurenčnosti in zagotovijo lokalno in regionalno razvojno dinamiko z večjim manevrskim prostorom za delovanje lokalne in regionalne ravni v okviru razvojne politike. Priprava nacionalnih reformnih programov bi morala vsebovati tudi oceno vloge lokalne in regionalne ravni pri izvajanju različnih smernic gospodarske politike in politike zaposlovanja. Kohezijska politika mora biti usmerjena k doseganju lizbonskih ciljev in mora izrecno predvidevati konkretno vlogo mest in lokalnih oblasti; |
| --- | --- |

2.3

poziva države članice, da priznajo vlogo občin in regij pri spodbujanju rasti in konkurenčnosti in zagotovijo lokalno in regionalno razvojno dinamiko z večjim manevrskim prostorom za delovanje lokalne in regionalne ravni v okviru razvojne politike. Priprava nacionalnih reformnih programov bi morala vsebovati tudi oceno vloge lokalne in regionalne ravni pri izvajanju različnih smernic gospodarske politike in politike zaposlovanja. Kohezijska politika mora biti usmerjena k doseganju lizbonskih ciljev in mora izrecno predvidevati konkretno vlogo mest in lokalnih oblasti;

| 2.4 | poziva države članice in Komisijo, naj priznajo pomembno vlogo rastočih evropskih regij in gosto naseljenih industrijskih predelov v velemestih za razvoj celotne Unije. Regije, ki zaostajajo v razvoju, potrebujejo zagon motorjev evropskega gospodarstva; |
| --- | --- |

2.4

poziva države članice in Komisijo, naj priznajo pomembno vlogo rastočih evropskih regij in gosto naseljenih industrijskih predelov v velemestih za razvoj celotne Unije. Regije, ki zaostajajo v razvoju, potrebujejo zagon motorjev evropskega gospodarstva;

| 2.5 | poziva Komisijo, da dejavno razširi znanje o regionalni rasti in konkurenčnosti v Evropi. Da bi bilo mogoče uporabiti uspešne primere tako v Evropi kot tudi drugje po svetu, so potrebni strateški ukrepi. Spodbujati je treba tudi tematsko primerjalno analizo primerljivih regij; |
| --- | --- |

2.5

poziva Komisijo, da dejavno razširi znanje o regionalni rasti in konkurenčnosti v Evropi. Da bi bilo mogoče uporabiti uspešne primere tako v Evropi kot tudi drugje po svetu, so potrebni strateški ukrepi. Spodbujati je treba tudi tematsko primerjalno analizo primerljivih regij;

| 2.6 | poziva Komisijo, naj predloži letna regionalna poročila o konkurenčnosti, v katerih je opisano stanje v regijah, za pospešitev tematske primerjalne analize in najboljših praks. Odbor regij daje pri tem Komisiji svojo podporo; |
| --- | --- |

2.6

poziva Komisijo, naj predloži letna regionalna poročila o konkurenčnosti, v katerih je opisano stanje v regijah, za pospešitev tematske primerjalne analize in najboljših praks. Odbor regij daje pri tem Komisiji svojo podporo;

| 2.7 | se namerava dejavno udeležiti priprav na pomladansko zasedanje Evropskega sveta in ocenjevanja nacionalnih akcijskih načrtov. |
| --- | --- |

2.7

se namerava dejavno udeležiti priprav na pomladansko zasedanje Evropskega sveta in ocenjevanja nacionalnih akcijskih načrtov.

V Bruslju, 16. novembra 2005

Predsednik

Odbora regij

Peter STRAUB

---

(1)  Ul. C 43 z dne 18.2.2005, str. 1.

1

(2)  Ul. C 164 z dne 5.7.2005, str. 91.

2

---

| 16.5.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 115/17 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 115/17

---

Mnenje Odbora regij o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost (2007-2013)

(2006/C 115/04)

ODBOR REGIJ je

ob upoštevanju predloga sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost (2007-2013), KOM(2005) 121 končno — 2005/0050 (COD);

ob upoštevanju sklepa Evropske komisije z dne 6. aprila 2005, da se o tem posvetuje z Odborom regij, v skladu s členoma 265 in 156 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti;

ob upoštevanju sklepa predsednika Odbora regij z dne 19. maja 2005, da komisijo za ekonomsko in socialno politiko zadolži za pripravo tega mnenja;

ob upoštevanju mnenja CdR 150/2005 rev. 2, ki ga je 23. septembra 2005 sprejela komisija za ekonomsko in socialno politiko (poročevalec: g. Harry Dijksma, član izvršnega sveta pokrajine Flevoland (NL/ALDE),

ker je pred kratkim že predstavil svoja mnenja o večini posebnih programov in drugih pomembnih temah predlaganega Okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost; in ker bi bilo ponavljanje še zmeraj aktualnih stališč nesmiselno

mnenje sprejel na 62. plenarnem zasedanju 16./17. novembra 2005 (seja z dne 16. novembra).

Uvodna ugotovitev

| 1. | Odbor regij z zadovoljstvom ugotavlja, da se Evropska komisija s predlogom sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost (2007-2013) (v nadaljevanju „PKI“) odziva na njegove zahteve po boljši usklajenosti med raznimi vrstami sektorske politike Unije in namenjanju večje pozornosti MSP ter izboljšanju konkurenčnosti. |
| --- | --- |

1.

Odbor regij z zadovoljstvom ugotavlja, da se Evropska komisija s predlogom sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost (2007-2013) (v nadaljevanju „PKI“) odziva na njegove zahteve po boljši usklajenosti med raznimi vrstami sektorske politike Unije in namenjanju večje pozornosti MSP ter izboljšanju konkurenčnosti.

PKI: upravljanje na več ravneh

| 2. | Komisija ocenjuje, da njen predlog v celoti upošteva načela subsidiarnosti in sorazmernosti. Odbor glede na sedanjo prakso načeloma odobrava argumente Komisije. Vendar meni, da decentralizirani organi pri izvajanju nimajo vloge, ki jim pripada že zaradi njihovih odgovornosti na področju dobrega evropskega upravljanja. |
| --- | --- |

2.

Komisija ocenjuje, da njen predlog v celoti upošteva načela subsidiarnosti in sorazmernosti. Odbor glede na sedanjo prakso načeloma odobrava argumente Komisije. Vendar meni, da decentralizirani organi pri izvajanju nimajo vloge, ki jim pripada že zaradi njihovih odgovornosti na področju dobrega evropskega upravljanja.

| 3. | Odbor je mnenja, da PKI pomeni izboljšanje v primerjavi s sedanjim stanjem. Vendar pa še vedno sodi med pristope „od zgoraj navzdol“, kar ne prinaša vedno najboljših rezultatov. |
| --- | --- |

3.

Odbor je mnenja, da PKI pomeni izboljšanje v primerjavi s sedanjim stanjem. Vendar pa še vedno sodi med pristope „od zgoraj navzdol“, kar ne prinaša vedno najboljših rezultatov.

| 4. | Evropska unija mora z ustrezno okvirno politiko spodbujati oblasti in podjetja, da si v novem mednarodnem kontekstu opomorejo ter spodbujajo in ustvarjajo primerne pogoje. To lahko stori tako, da pristop „od zgoraj navzdol“ dopolni s pristopom od „spodaj navzgor“, ne pa da predlaga prepodrobne programe s pristopom od „zgoraj navzdol“ in tako postavlja regionalne in lokalne oblasti v vlogo navadnih statistov. |
| --- | --- |

4.

Evropska unija mora z ustrezno okvirno politiko spodbujati oblasti in podjetja, da si v novem mednarodnem kontekstu opomorejo ter spodbujajo in ustvarjajo primerne pogoje. To lahko stori tako, da pristop „od zgoraj navzdol“ dopolni s pristopom od „spodaj navzgor“, ne pa da predlaga prepodrobne programe s pristopom od „zgoraj navzdol“ in tako postavlja regionalne in lokalne oblasti v vlogo navadnih statistov.

| 5. | Gospodarstvo se bliskovito internacionalizira. Po mnenju Odbora je ključnega pomena, da evropski politični okvir za konkurenčnost in inovativnost razpolaga z ustreznimi sredstvi, tudi po novi opredelitvi nalog med EU, državami članicami in decentraliziranimi organi. |
| --- | --- |

5.

Gospodarstvo se bliskovito internacionalizira. Po mnenju Odbora je ključnega pomena, da evropski politični okvir za konkurenčnost in inovativnost razpolaga z ustreznimi sredstvi, tudi po novi opredelitvi nalog med EU, državami članicami in decentraliziranimi organi.

| 6. | Finančni prispevek EU ustvarja precejšnjo evropsko dodano vrednost, deloma po zaslugi učinka vzvoda. Odbor meni, da je treba PKI nameniti zadostna sredstva za izvajanje te politike po vsej Evropi. Za dosego ciljev lizbonske strategije je potrebna angažiranost vseh upravnih ravni pri vsebini politik in financiranju. |
| --- | --- |

6.

Finančni prispevek EU ustvarja precejšnjo evropsko dodano vrednost, deloma po zaslugi učinka vzvoda. Odbor meni, da je treba PKI nameniti zadostna sredstva za izvajanje te politike po vsej Evropi. Za dosego ciljev lizbonske strategije je potrebna angažiranost vseh upravnih ravni pri vsebini politik in financiranju.

| 7. | V tem pogledu se Odbor sprašuje, ali se lizbonska strategija ne oklepa pretirano linearne miselnosti. Mar ne bi bilo bolje razmišljati o prekinitvi te naravnanosti in kot izhodišče postaviti prednosti, značilne za Evropo? |
| --- | --- |

7.

V tem pogledu se Odbor sprašuje, ali se lizbonska strategija ne oklepa pretirano linearne miselnosti. Mar ne bi bilo bolje razmišljati o prekinitvi te naravnanosti in kot izhodišče postaviti prednosti, značilne za Evropo?

| 8. | Moč Evrope je v njeni raznolikosti, ne v uniformiranosti. Politika, oblikovana po meri, je nepogrešljiv pogoj za spodbujanje konkurenčnosti s pomočjo inovativnosti. Glede na načine upravljanja so decentralizirani organi najbolj primerni, da na svojem območju spodbujajo konkurenčnost s pomočjo inovativnosti. V bližini delovnega mesta je namreč lažje uveljavljati integrirani pristop. Tudi sinergija je boljša, kar omogoča hitro navezavo stikov za sodelovanje. |
| --- | --- |

8.

Moč Evrope je v njeni raznolikosti, ne v uniformiranosti. Politika, oblikovana po meri, je nepogrešljiv pogoj za spodbujanje konkurenčnosti s pomočjo inovativnosti. Glede na načine upravljanja so decentralizirani organi najbolj primerni, da na svojem območju spodbujajo konkurenčnost s pomočjo inovativnosti. V bližini delovnega mesta je namreč lažje uveljavljati integrirani pristop. Tudi sinergija je boljša, kar omogoča hitro navezavo stikov za sodelovanje.

| 9. | Decentralizirani organi morajo zato kot polnopravni partnerji igrati osrednjo vlogo pri izvajanju te politike na celotnem območju Evropske unije. |
| --- | --- |

9.

Decentralizirani organi morajo zato kot polnopravni partnerji igrati osrednjo vlogo pri izvajanju te politike na celotnem območju Evropske unije.

| 10. | V tem okviru Odbor poziva vse veje oblasti, da stopnjujejo inovativnost v svojih organih in so pozorne na priložnosti za spodbujanje inovativnosti tretjih oseb. Verodostojnost politike inovativnosti in njena učinkovitost bosta nedvomno večji, če bodo zgled dajale oblasti same. |
| --- | --- |

10.

V tem okviru Odbor poziva vse veje oblasti, da stopnjujejo inovativnost v svojih organih in so pozorne na priložnosti za spodbujanje inovativnosti tretjih oseb. Verodostojnost politike inovativnosti in njena učinkovitost bosta nedvomno večji, če bodo zgled dajale oblasti same.

PKI: poenostavitev in koherenca

| 11. | V primerjavi s sedanjim stanjem prinaša PKI poenostavitev. S stališča politične kohezije in učinkovitosti bi bil primernejši en sam upravljalni odbor in en sam delovni program namesto treh. Vsekakor je treba opozoriti, da je dobro usklajevanje pogoj za obstoj in najboljšo možno uporabo različnih delovnih programov v isti namen. |
| --- | --- |

11.

V primerjavi s sedanjim stanjem prinaša PKI poenostavitev. S stališča politične kohezije in učinkovitosti bi bil primernejši en sam upravljalni odbor in en sam delovni program namesto treh. Vsekakor je treba opozoriti, da je dobro usklajevanje pogoj za obstoj in najboljšo možno uporabo različnih delovnih programov v isti namen.

| 12. | Komisija je v svojem predlogu predstavila razmerja med politikami različnih sklopov PKI ter med PKI in drugimi programi Skupnosti. Tako se je izoblikovala koherentna podoba politike. Zaželeno bi bilo, da letni delovni programi jasno pokažejo, kako to povezavo med PKI in drugimi evropskimi programi, še posebej 7. okvirnim programom za raziskave, tehnološki razvoj in demonstracije (OP7 — RTR), uporabiti v praksi, da bi uspeli uveljaviti obširne akcijske programe na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, ki vodijo do resničnih sinergij. |
| --- | --- |

12.

Komisija je v svojem predlogu predstavila razmerja med politikami različnih sklopov PKI ter med PKI in drugimi programi Skupnosti. Tako se je izoblikovala koherentna podoba politike. Zaželeno bi bilo, da letni delovni programi jasno pokažejo, kako to povezavo med PKI in drugimi evropskimi programi, še posebej 7. okvirnim programom za raziskave, tehnološki razvoj in demonstracije (OP7 — RTR), uporabiti v praksi, da bi uspeli uveljaviti obširne akcijske programe na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, ki vodijo do resničnih sinergij.

| 13. | PKI prinaša splošni okvirni program s številnimi možnostmi ukrepanja. Delovni programi bodo pojasnili, kateri ukrepi so uresničljivi, kdaj, za koga in kako, katera merila bo uporabila Komisija in kakšne so realne možnosti. Da bi lahko pravočasno izrazil svoje stališče, želi biti Odbor podobno kot Evropski parlament obveščen o postopku oblikovanja delovnih programov. Poleg tega morajo imeti regionalne oblasti dostop do osnutkov programa, da bi tako lahko prispevale svoje mnenje in pobude ter še močneje utirale pot konkurenčnosti. |
| --- | --- |

13.

PKI prinaša splošni okvirni program s številnimi možnostmi ukrepanja. Delovni programi bodo pojasnili, kateri ukrepi so uresničljivi, kdaj, za koga in kako, katera merila bo uporabila Komisija in kakšne so realne možnosti. Da bi lahko pravočasno izrazil svoje stališče, želi biti Odbor podobno kot Evropski parlament obveščen o postopku oblikovanja delovnih programov. Poleg tega morajo imeti regionalne oblasti dostop do osnutkov programa, da bi tako lahko prispevale svoje mnenje in pobude ter še močneje utirale pot konkurenčnosti.

| 14. | Programi Skupnosti so pogosto znani po tem, da so zapleteni, ali celo težko razumljivi. Odbor zato poziva Komisijo, da si prizadeva za kratke in preproste postopke z jasnimi parametri in čim manjšim administrativnim bremenom od oddaje prošnje do presoje. Razumljivo je, da si mora pri tem prizadevati za uporabo možnosti, ki jih nudijo informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT). |
| --- | --- |

14.

Programi Skupnosti so pogosto znani po tem, da so zapleteni, ali celo težko razumljivi. Odbor zato poziva Komisijo, da si prizadeva za kratke in preproste postopke z jasnimi parametri in čim manjšim administrativnim bremenom od oddaje prošnje do presoje. Razumljivo je, da si mora pri tem prizadevati za uporabo možnosti, ki jih nudijo informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT).

| 15. | Odbor glede na prej zapisano poziva Komisijo, da na decentralizirane organe, ki to zmorejo in želijo, prenese vsaj upravne naloge na izvajalski ravni. |
| --- | --- |

15.

Odbor glede na prej zapisano poziva Komisijo, da na decentralizirane organe, ki to zmorejo in želijo, prenese vsaj upravne naloge na izvajalski ravni.

Podjetništvo in inovativnost

| 16. | Odbor z zadovoljstvom ugotavlja, da Komisija upošteva vso paleto podjetij, ki spadajo v kategorijo MSP, vključno z mikropodjetji ter tradicionalnimi in družinskimi podjetji. To velja tudi za vlogo finančnih skladov in posrednikov, ki delujejo na lokalni in regionalni ravni. Vendar pa politika pristojnih evropskim institucij in nadzornih ter upravljalnih organov pogosto ovira zagotovitev tveganega kapitala za drznejše pobude. Tudi na tem področju so zaželene spremembe politike in predpisov. |
| --- | --- |

16.

Odbor z zadovoljstvom ugotavlja, da Komisija upošteva vso paleto podjetij, ki spadajo v kategorijo MSP, vključno z mikropodjetji ter tradicionalnimi in družinskimi podjetji. To velja tudi za vlogo finančnih skladov in posrednikov, ki delujejo na lokalni in regionalni ravni. Vendar pa politika pristojnih evropskim institucij in nadzornih ter upravljalnih organov pogosto ovira zagotovitev tveganega kapitala za drznejše pobude. Tudi na tem področju so zaželene spremembe politike in predpisov.

| 17. | PKI daje velik poudarek sodelovanju, tudi na meddržavni ravni, katerega so potrebni partnerji iz vsaj treh držav. Odbor priporoča, da se omogoči tudi sodelovanje le med dvema partnerjema, saj je intenzivno sodelovanje na osebni ravni zelo učinkovito. |
| --- | --- |

17.

PKI daje velik poudarek sodelovanju, tudi na meddržavni ravni, katerega so potrebni partnerji iz vsaj treh držav. Odbor priporoča, da se omogoči tudi sodelovanje le med dvema partnerjema, saj je intenzivno sodelovanje na osebni ravni zelo učinkovito.

| 18. | Da bi podjetja presegla ovire, ki jim preprečujejo celovito sodelovanje, je zaželeno pospeševati profesionalno sodelovanje v manjšem merilu, na lokalni in regionalni ravni, če se kasneje razvije v tesnejše sodelovanje ali pa tudi ne. |
| --- | --- |

18.

Da bi podjetja presegla ovire, ki jim preprečujejo celovito sodelovanje, je zaželeno pospeševati profesionalno sodelovanje v manjšem merilu, na lokalni in regionalni ravni, če se kasneje razvije v tesnejše sodelovanje ali pa tudi ne.

| 19. | Odbor podpira izrecno navedbo mladih kot ciljne skupine posebnega programa za podjetništvo in inovativnost. Iz družbenega zornega kota je prav tako zaželeno posebno pozornost posvetiti podjetništvu starejših oseb in manjšin ter podjetništvu, ki ima za ciljno skupino starejše osebe in manjšine. |
| --- | --- |

19.

Odbor podpira izrecno navedbo mladih kot ciljne skupine posebnega programa za podjetništvo in inovativnost. Iz družbenega zornega kota je prav tako zaželeno posebno pozornost posvetiti podjetništvu starejših oseb in manjšin ter podjetništvu, ki ima za ciljno skupino starejše osebe in manjšine.

Politika IKT

| 20. | Odbor se v okviru programa IKT zavzema za spodbujanje trga z verižnim pristopom, kot to že poteka na področju okoljskih tehnologij, da bi pospešili namestitev ustreznih aplikacij za širokopasovne storitve IKT, širokopasovne infrastrukture in podobne tehnologije. |
| --- | --- |

20.

Odbor se v okviru programa IKT zavzema za spodbujanje trga z verižnim pristopom, kot to že poteka na področju okoljskih tehnologij, da bi pospešili namestitev ustreznih aplikacij za širokopasovne storitve IKT, širokopasovne infrastrukture in podobne tehnologije.

| 21. | Kot storitveni sektorji na splošno tudi javna uprava ne uporablja IKT v taki meri, kot bi bilo zaželeno. Odbor meni, da morajo decentralizirani organi dajati zgled. Če ne razpolagajo z zadostnimi zmogljivostmi in finančnimi sredstvi, morajo imeti pri iskanju ustvarjalnih rešitev podporo drugih organov na nacionalni ravni in na ravni Skupnosti, vendar zaradi tega še ne smejo pozabiti izkoristiti lastnih zmogljivosti v okviru svojih odgovornosti. |
| --- | --- |

21.

Kot storitveni sektorji na splošno tudi javna uprava ne uporablja IKT v taki meri, kot bi bilo zaželeno. Odbor meni, da morajo decentralizirani organi dajati zgled. Če ne razpolagajo z zadostnimi zmogljivostmi in finančnimi sredstvi, morajo imeti pri iskanju ustvarjalnih rešitev podporo drugih organov na nacionalni ravni in na ravni Skupnosti, vendar zaradi tega še ne smejo pozabiti izkoristiti lastnih zmogljivosti v okviru svojih odgovornosti.

Program „Inteligentna energija — Evropa“

| 22. | V uvodnem poglavju, v okviru obrazložitve predloga, Komisija navaja program LIFE kot enega izmed obstoječih instrumentov, ki je v okviru Skupnosti povezan s PKI. Predlog nato programa LIFE ne omenja več, vsaj ne izrecno. Zaželeno bi bilo pojasniti vlogo PKI v primerjavi s programom LIFE. |
| --- | --- |

22.

V uvodnem poglavju, v okviru obrazložitve predloga, Komisija navaja program LIFE kot enega izmed obstoječih instrumentov, ki je v okviru Skupnosti povezan s PKI. Predlog nato programa LIFE ne omenja več, vsaj ne izrecno. Zaželeno bi bilo pojasniti vlogo PKI v primerjavi s programom LIFE.

| 23. | Čeprav PKI tega ne omenja, Odbor izhaja iz načela, da je treba evropsko kampanjo za trajnostno energijo, ki se je ravnokar začela in bo trajala do leta 2008, uskladiti s programom „Inteligenta energija — Evropa“. |
| --- | --- |

23.

Čeprav PKI tega ne omenja, Odbor izhaja iz načela, da je treba evropsko kampanjo za trajnostno energijo, ki se je ravnokar začela in bo trajala do leta 2008, uskladiti s programom „Inteligenta energija — Evropa“.

Državna pomoč

| 24. | Odbor pozdravlja začetek javnega posvetovanja o pravilniku državne pomoči za inovativnost (KOM 2005 (436)), ki ga je 21. septembra 2005 sprožila Komisija, vendar obžaluje, da so roki za odgovore tako kratki.
  O tej zadevi želi Odbor izraziti naslednje mnenje:






  — | V skladu s ciljem poenostavitve Odbor daje prednost vključitvi inovativnosti v sedanje sklepe pred pripravo novega sklepa. |
| --- | --- | --- |

24.

Odbor pozdravlja začetek javnega posvetovanja o pravilniku državne pomoči za inovativnost (KOM 2005 (436)), ki ga je 21. septembra 2005 sprožila Komisija, vendar obžaluje, da so roki za odgovore tako kratki.

O tej zadevi želi Odbor izraziti naslednje mnenje:

—

V skladu s ciljem poenostavitve Odbor daje prednost vključitvi inovativnosti v sedanje sklepe pred pripravo novega sklepa.

| — | Strinja se s ciljem, da se državno pomoč za inovativnost nameni predvsem malim in srednjim podjetjem. |
| --- | --- |

—

Strinja se s ciljem, da se državno pomoč za inovativnost nameni predvsem malim in srednjim podjetjem.

| — | Prosi, da se obdrži trenutno dovoljeno kopičenje regionalne pomoči in pomoči za inovativnost. |
| --- | --- |

—

Prosi, da se obdrži trenutno dovoljeno kopičenje regionalne pomoči in pomoči za inovativnost.

| — | Odbor se sprašuje, zakaj se za inovativna novoustanovljena podjetja načrtuje zgolj „[50 %] oprostitev od plačevanja socialnih prispevkov in drugih lokalnih/regionalnih davkov (tj. nepovezanih z dobičkom)“. |
| --- | --- |

—

Odbor se sprašuje, zakaj se za inovativna novoustanovljena podjetja načrtuje zgolj „[50 %] oprostitev od plačevanja socialnih prispevkov in drugih lokalnih/regionalnih davkov (tj. nepovezanih z dobičkom)“.

| — | Pozdravlja dejstvo, da „lahko državna pomoč MSP in/ali dejavnostim, ki niso tako tesno povezane s trgom, izpolnjuje pogoje za blažja postopkovna pravila in je lahko izvzeta iz zahtev za objavo“ (odstavek 24). |
| --- | --- |

—

Pozdravlja dejstvo, da „lahko državna pomoč MSP in/ali dejavnostim, ki niso tako tesno povezane s trgom, izpolnjuje pogoje za blažja postopkovna pravila in je lahko izvzeta iz zahtev za objavo“ (odstavek 24).

Odbor pa dvomi o pozornosti, ki jo Komisija posveča „neuspehom na trgu“. Komisija se vsekakor zaveda, da so inovativne dejavnosti na trgu pogosto neuspešne: „Izkušnje kažejo, da je zelo težko vnaprej vedeti, kateri inovativni izdelki in storitve bodo uspešni na trgu.“ (odstavek 18).

Sklepna ugotovitev

| 25. | S tem mnenjem želi Odbor prispevati k večji učinkovitosti politike, katere cilj je izboljšanje konkurenčnosti s pomočjo inovativnosti, in k razpravi o finančni perspektivi. Meni, da bodo predlagane spremembe PKI prispevale k bolj uravnoteženi delitvi odgovornosti in nalog med raznimi ravnmi oblasti v Evropi. |
| --- | --- |

25.

S tem mnenjem želi Odbor prispevati k večji učinkovitosti politike, katere cilj je izboljšanje konkurenčnosti s pomočjo inovativnosti, in k razpravi o finančni perspektivi. Meni, da bodo predlagane spremembe PKI prispevale k bolj uravnoteženi delitvi odgovornosti in nalog med raznimi ravnmi oblasti v Evropi.

V Bruslju, 16. november 2005

Predsednik

Odbora regij

Peter STRAUB

---

| 16.5.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 115/20 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 115/20

---

Mnenje Odbora regij o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013)

(2006/C 115/05)

ODBOR REGIJ JE

ob upoštevanju predloga sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (KOM(2005) 119 končno) — 2005/0043 (COD) — 2005/0044 (CNS);

ob upoštevanju sporočila Komisije o oblikovanju ERP znanja za rast (KOM(2005) 118 končno);

ob upoštevanju sklepa Sveta z dne 31. marca 2005, da v skladu s členom 265(1) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Odbor regij zaprosi za mnenje o tej temi;

ob upoštevanju sklepa predsednika z dne 19. maja 2005, da komisijo za kulturo in izobraževanje zadolži za oblikovanje mnenja o tej temi;

ob upoštevanju odločitve Evropskega sveta v Lizboni leta 2000 o oblikovanju evropskega raziskovalnega prostora in s tem o postavitvi temeljev za skupno politiko za raziskave in tehnološki razvoj v Evropski uniji;

ob upoštevanju sklepa Evropskega sveta iz Barcelone marca 2002, naj si Evropska unija zastavi cilj, da bo do konca leta 2010 povečala evropska sredstva za raziskave na 3 % BDP Skupnosti;

ob upoštevanju sporočila Komisije o evropski pobudi za rast — naložbe v mreže in znanje za rast in zaposlovanje — končno poročilo Evropskemu svetu (KOM(2003) 690 končno);

ob upoštevanju sporočila Komisije o znanosti in tehnologiji, ključnih pojmih za prihodnost Evrope — usmeritve politike za podpiranje raziskovanja v Uniji (KOM(2004) 353 končno) in mnenja Odbora regij o tej temi, CdR 194/2004 končno) (1);

ob upoštevanju sporočila Komisije o odgovoru na ugotovitve in priporočila sveta neodvisnih strokovnjakov na visoki ravni glede vrednotenja učinkovitosti novih instrumentov šestega okvirnega programa (KOM(2004) 574 končno);

ob upoštevanju sporočila Komisije za spomladansko zasedanje Evropskega sveta 2005 o skupnih prizadevanjih za gospodarsko rast in nova delovna mesta — nov začetek za lizbonsko strategijo (KOM(2005) 24 končno);

ob upoštevanju predloga sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost (2007-2013) (KOM(2005) 121 končno — 2005/0050 (COD));

ob upoštevanju sporočila Komisije o spodbujanju intelektualnega potenciala Evrope: omogočiti univerzam, da bodo v najvišji meri prispevale k lizbonski strategiji (KOM(2005) 152 končno) in mnenja Odbora regij na to temo, CdR 154/2005 fin);

ob upoštevanju poročila delovne skupine na visoki ravni pod vodstvom profesorja Ramona Marimona o vrednotenju učinkovitosti novih instrumentov sedmega okvirnega programa (21. junij 2004);

ob upoštevanju mnenja (CdR 155/2005 rev. 2), ki ga je komisija za kulturo in izobraževanje sprejela 22. septembra 2005 (poročevalec: g. Lars Nordström, član regionalnega sveta regije Västra Götaland (SV/ALDE));

ob upoštevanju naslednjega:

| 1. | Skupni cilji, navedeni v predlogu Komisije, so nujno potrebni za izvajanje lizbonske strategije. Povečanje vlaganj v raziskave na 3 % BDP Evropske unije, pri čemer je treba zagotoviti 2 % iz zasebnega sektorja, osrednja točka raziskav in razvoja pa je spodbujanje na znanju temelječe družbe in gospodarstva v Evropi, je zahteven cilj, ki ga je mogoče uresničiti le s skupnimi prizadevanji ter usklajenim pristopom držav članic in Evropske unije. |
| --- | --- |

1.

Skupni cilji, navedeni v predlogu Komisije, so nujno potrebni za izvajanje lizbonske strategije. Povečanje vlaganj v raziskave na 3 % BDP Evropske unije, pri čemer je treba zagotoviti 2 % iz zasebnega sektorja, osrednja točka raziskav in razvoja pa je spodbujanje na znanju temelječe družbe in gospodarstva v Evropi, je zahteven cilj, ki ga je mogoče uresničiti le s skupnimi prizadevanji ter usklajenim pristopom držav članic in Evropske unije.

| 2. | Raziskave, inovacije in vseživljenjsko učenje so ključ za rast in konkurenčnost v Evropi. |
| --- | --- |

2.

Raziskave, inovacije in vseživljenjsko učenje so ključ za rast in konkurenčnost v Evropi.

| 3. | Potrebna podvojitev sredstev za raziskave v Evropski uniji v obdobju 2007–2013 je v skladu s cilji lizbonske strategije ter upošteva pridružitev desetih novih držav članic k Evropski uniji v letu 2004. Uresničitev predloga je v interesu vseh evropskih držav, tudi če je treba spremeniti druga področja finančne perspektive za obdobje 2007–2013. |
| --- | --- |

3.

Potrebna podvojitev sredstev za raziskave v Evropski uniji v obdobju 2007–2013 je v skladu s cilji lizbonske strategije ter upošteva pridružitev desetih novih držav članic k Evropski uniji v letu 2004. Uresničitev predloga je v interesu vseh evropskih držav, tudi če je treba spremeniti druga področja finančne perspektive za obdobje 2007–2013.

| 4. | Trenutni šesti okvirni program za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2002–2006) in prihodnji sedmi okvirni program sta med seboj tesno povezana, vendar pa predlog vsebuje tudi nova področja, kot so ustanovitev Evropskega raziskovalnega sveta in skupne tehnološke pobude. |
| --- | --- |

4.

Trenutni šesti okvirni program za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2002–2006) in prihodnji sedmi okvirni program sta med seboj tesno povezana, vendar pa predlog vsebuje tudi nova področja, kot so ustanovitev Evropskega raziskovalnega sveta in skupne tehnološke pobude.

| 5. | Ukrepi predloga Komisije niso kohezijski instrumenti, vendar nedvomno vplivajo na kohezijo v Evropi — |
| --- | --- |

5.

Ukrepi predloga Komisije niso kohezijski instrumenti, vendar nedvomno vplivajo na kohezijo v Evropi —

na 62. plenarnem zasedanju 16. in 17. novembra 2005 (seja z dne 16. novembra) soglasno sprejel naslednje mnenje:

Stališča Odbora regij

1.   Splošne ugotovitve Odbora

Odbor regij

| 1.1 | pozdravlja predstavitev političnega konteksta in ciljev predloga v posebnem sporočilu o oblikovanju evropskega raziskovalnega prostora, predloženem skupaj s tem predlogom; |
| --- | --- |

1.1

pozdravlja predstavitev političnega konteksta in ciljev predloga v posebnem sporočilu o oblikovanju evropskega raziskovalnega prostora, predloženem skupaj s tem predlogom;

| 1.2 | ocenjuje predlog Komisije večinoma pozitivno, ker v veliki meri ohranja povezanost s trenutnim okvirnim programom. Pogoji za udeležbo lokalnih in regionalnih oblasti ter malih in srednje velikih podjetij (MSP) so boljši, čeprav so instrumenti Sedmega okvirnega programa za raziskave še vedno ugodnejši za „velike pobude“; |
| --- | --- |

1.2

ocenjuje predlog Komisije večinoma pozitivno, ker v veliki meri ohranja povezanost s trenutnim okvirnim programom. Pogoji za udeležbo lokalnih in regionalnih oblasti ter malih in srednje velikih podjetij (MSP) so boljši, čeprav so instrumenti Sedmega okvirnega programa za raziskave še vedno ugodnejši za „velike pobude“;

| 1.3 | glede na ponovni zagon lizbonske strategije poudarja pomen sporazuma o finančni perspektivi, ki omogoča potrebno financiranje Sedmega okvirnega programa za raziskave v skladu s predlogom Komisije; |
| --- | --- |

1.3

glede na ponovni zagon lizbonske strategije poudarja pomen sporazuma o finančni perspektivi, ki omogoča potrebno financiranje Sedmega okvirnega programa za raziskave v skladu s predlogom Komisije;

| 1.4 | pozdravlja upravne, finančne in pravne poenostavitve, ki jih vsebuje delovni dokument o izvajanju, ki spremlja predlog, in pripisuje poseben pomen ugotovitvi, da so na vseh stopnjah postopkov uporabe, pogodbenih pogajanjih in izvajanja potrebne poenostavitve; |
| --- | --- |

1.4

pozdravlja upravne, finančne in pravne poenostavitve, ki jih vsebuje delovni dokument o izvajanju, ki spremlja predlog, in pripisuje poseben pomen ugotovitvi, da so na vseh stopnjah postopkov uporabe, pogodbenih pogajanjih in izvajanja potrebne poenostavitve;

| 1.5 | ugotavlja, da je Komisija prisluhnila stališčem številnih interesnih skupin, izraženim v okviru široko zastavljenega posvetovanja, in da predlog temelji na poglobljeni presoji vplivov, ki združuje informacije udeležencev in vrednotenja; |
| --- | --- |

1.5

ugotavlja, da je Komisija prisluhnila stališčem številnih interesnih skupin, izraženim v okviru široko zastavljenega posvetovanja, in da predlog temelji na poglobljeni presoji vplivov, ki združuje informacije udeležencev in vrednotenja;

| 1.6 | se strinja, da je „znanje“ jedro lizbonske strategije in da inovacije, izobraževanje in raziskave tvorijo „trikotnik znanja“. Odbor želi poudariti, da je osrednji vidik raziskovalne politike prizadevanje za kakovost in odličnost, kajti na ta način se lahko proizvaja znanje, ki prispeva k trajnostni gospodarski rasti, zaposlovanju in socialni koheziji; |
| --- | --- |

1.6

se strinja, da je „znanje“ jedro lizbonske strategije in da inovacije, izobraževanje in raziskave tvorijo „trikotnik znanja“. Odbor želi poudariti, da je osrednji vidik raziskovalne politike prizadevanje za kakovost in odličnost, kajti na ta način se lahko proizvaja znanje, ki prispeva k trajnostni gospodarski rasti, zaposlovanju in socialni koheziji;

| 1.7 | podpira obsežne programske cilje ter razdelitev sedmega okvirnega programa na štiri posamezne programe — Sodelovanje, Zamisli, Človeški viri in Zmogljivosti — ki se ujemajo s štirimi osrednjimi cilji evropske raziskovalne politike; |
| --- | --- |

1.7

podpira obsežne programske cilje ter razdelitev sedmega okvirnega programa na štiri posamezne programe — Sodelovanje, Zamisli, Človeški viri in Zmogljivosti — ki se ujemajo s štirimi osrednjimi cilji evropske raziskovalne politike;

| 1.8 | pozdravlja osredotočenje raziskovalnih dejavnosti, ki se izvajajo v okviru čezmejnega sodelovanja — od sodelovalnih projektov in mrež do usklajevanja raziskovalnih programov — na nekaj tem, ki jih obsega
  program Sodelovanje
  :






  a) | zdravje |
| --- | --- | --- |

1.8

pozdravlja osredotočenje raziskovalnih dejavnosti, ki se izvajajo v okviru čezmejnega sodelovanja — od sodelovalnih projektov in mrež do usklajevanja raziskovalnih programov — na nekaj tem, ki jih obsega
  program Sodelovanje
  :

a)

zdravje

| b) | prehrana, kmetijstvo in biotehnologija |
| --- | --- |

b)

prehrana, kmetijstvo in biotehnologija

| c) | informacijske in komunikacijske tehnologije |
| --- | --- |

c)

informacijske in komunikacijske tehnologije

| d) | nanoznanosti, nanotehnologije, materiali in nove proizvodne tehnologije |
| --- | --- |

d)

nanoznanosti, nanotehnologije, materiali in nove proizvodne tehnologije

| e) | energetika |
| --- | --- |

e)

energetika

| f) | okolje (vključno s podnebnimi spremembami) |
| --- | --- |

f)

okolje (vključno s podnebnimi spremembami)

| g) | promet (vključno z aeronavtiko) |
| --- | --- |

g)

promet (vključno z aeronavtiko)

| h) | socialno-ekonomske znanosti in humanistične vede |
| --- | --- |

h)

socialno-ekonomske znanosti in humanistične vede

| i) | varnost in vesolje; |
| --- | --- |

i)

varnost in vesolje;

| 1.9 | veliko pričakuje od
  programa Zamisli
  , ki predvideva ustanovitev neodvisnega Evropskega raziskovalnega sveta za podporo „pionirskih raziskav“, ki jih na pobudo raziskovalcev izvajajo posamezne skupine, ki med seboj konkurirajo na vseh znanstvenih področjih; Odbor posebej poudarja pomen neodvisnega Evropskega raziskovalnega sveta in se zavzema za sistematično razširjanje rezultatov raziskav v polnem sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi oblastmi. Zamisel o ustanovitvi Evropskega raziskovalnega sveta je treba razviti v smislu tesne povezave z lokalno in regionalno upravo in OR; |
| --- | --- |

1.9

veliko pričakuje od
  programa Zamisli
  , ki predvideva ustanovitev neodvisnega Evropskega raziskovalnega sveta za podporo „pionirskih raziskav“, ki jih na pobudo raziskovalcev izvajajo posamezne skupine, ki med seboj konkurirajo na vseh znanstvenih področjih; Odbor posebej poudarja pomen neodvisnega Evropskega raziskovalnega sveta in se zavzema za sistematično razširjanje rezultatov raziskav v polnem sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi oblastmi. Zamisel o ustanovitvi Evropskega raziskovalnega sveta je treba razviti v smislu tesne povezave z lokalno in regionalno upravo in OR;

| 1.10 | pozdravlja okrepljeno podporo usposabljanja in poklicnega razvoja raziskovalcev v okviru
  programa Človeški viri
  , s težiščem na sposobnostih, poklicnem razvoju ter na tesnejših povezavah z nacionalnimi sistemi; |
| --- | --- |

1.10

pozdravlja okrepljeno podporo usposabljanja in poklicnega razvoja raziskovalcev v okviru
  programa Človeški viri
  , s težiščem na sposobnostih, poklicnem razvoju ter na tesnejših povezavah z nacionalnimi sistemi;

| 1.11 | v zvezi s
  programom Zmogljivosti
  poudarja posebno potrebo po uskladitvi okvirnega programa in strukturnih skladov zaradi povečanja evropskih raziskovalnih, izobraževalnih in inovacijskih zmogljivosti, zlasti glede na raziskovalno infrastrukturo, raziskave v korist MSP, regionalne, v raziskave usmerjene skupine, sprostitev celotnega raziskovalnega potenciala v „konvergenčnih“ regijah EU, vprašanja v okviru teme „znanost v družbi“ in obsežno mednarodno sodelovanje; |
| --- | --- |

1.11

v zvezi s
  programom Zmogljivosti
  poudarja posebno potrebo po uskladitvi okvirnega programa in strukturnih skladov zaradi povečanja evropskih raziskovalnih, izobraževalnih in inovacijskih zmogljivosti, zlasti glede na raziskovalno infrastrukturo, raziskave v korist MSP, regionalne, v raziskave usmerjene skupine, sprostitev celotnega raziskovalnega potenciala v „konvergenčnih“ regijah EU, vprašanja v okviru teme „znanost v družbi“ in obsežno mednarodno sodelovanje;

| 1.12 | meni, da si mora Evropa prizadevati za čim boljšo vključitev novih držav članic. Vključitev v vse politike in instrumente EU je predpogoj za učinkovito uporabo pomembnih človeških in gospodarskih zmogljivosti teh držav za izgradnjo bolj konkurenčne in povezane Evrope s trajnostnim razvojem. Okvirni programi bi morali prispevati k pospešitvi procesa vključevanja. |
| --- | --- |

1.12

meni, da si mora Evropa prizadevati za čim boljšo vključitev novih držav članic. Vključitev v vse politike in instrumente EU je predpogoj za učinkovito uporabo pomembnih človeških in gospodarskih zmogljivosti teh držav za izgradnjo bolj konkurenčne in povezane Evrope s trajnostnim razvojem. Okvirni programi bi morali prispevati k pospešitvi procesa vključevanja.

2.   Program Sodelovanje

| 2.1 | Osrednjo vlogo imata prenos in razširjanje znanja. Trenutni okvirni program predvideva mehanizme v ta namen, vendar si zastavlja vprašanje, ali prenos in razširjanje znanja res potekata sistematično in učinkovito. Kakšni rezultati so bili doseženi doslej? O tem je malo znanega, kajti ni jasnih zahtev za nadaljnje spremljanje. Možna rešitev bi lahko bila, da bi morali odobreni projekti skrbeti za okrepljen razvoj in izvajanje strategij za prenos znanja. Komisija bi morala to opazovati in preverjati dosežene rezultate. |
| --- | --- |

2.1

Osrednjo vlogo imata prenos in razširjanje znanja. Trenutni okvirni program predvideva mehanizme v ta namen, vendar si zastavlja vprašanje, ali prenos in razširjanje znanja res potekata sistematično in učinkovito. Kakšni rezultati so bili doseženi doslej? O tem je malo znanega, kajti ni jasnih zahtev za nadaljnje spremljanje. Možna rešitev bi lahko bila, da bi morali odobreni projekti skrbeti za okrepljen razvoj in izvajanje strategij za prenos znanja. Komisija bi morala to opazovati in preverjati dosežene rezultate.

| 2.2 | Informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT) so ključnega pomena za vsa področja industrije, podjetništva, storitvenega sektorja, znanosti in tehnologije, vključno z varnostjo in obrambo. V primerjavi z Japonsko, predvsem pa z ZDA, mora Evropa veliko nadoknaditi, še posebej glede na potrebo po superračunalnikih na mnogih pomembnih področjih, kot so podnebje, varnost, raziskava materialov in sinteza novih zdravil. |
| --- | --- |

2.2

Informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT) so ključnega pomena za vsa področja industrije, podjetništva, storitvenega sektorja, znanosti in tehnologije, vključno z varnostjo in obrambo. V primerjavi z Japonsko, predvsem pa z ZDA, mora Evropa veliko nadoknaditi, še posebej glede na potrebo po superračunalnikih na mnogih pomembnih področjih, kot so podnebje, varnost, raziskava materialov in sinteza novih zdravil.

| 2.3 | Z vidika ekološke razsežnosti trajnostnega razvoja Odbor opozarja na perspektive, ki jih nudi narava kot vir; temu ustrezno bi bilo treba raziskovati področja bioenergetike in biogoriv, rastlinske genomike, lesne tehnologije, trajnostnega gozdarstva, rudarske tehnologije, tehnologije odlaganja odpadkov ter turizma. |
| --- | --- |

2.3

Z vidika ekološke razsežnosti trajnostnega razvoja Odbor opozarja na perspektive, ki jih nudi narava kot vir; temu ustrezno bi bilo treba raziskovati področja bioenergetike in biogoriv, rastlinske genomike, lesne tehnologije, trajnostnega gozdarstva, rudarske tehnologije, tehnologije odlaganja odpadkov ter turizma.

| 2.4 | Odbor ponovno poudarja veliko zadovoljstvo ob ponovni vključitvi pomembnega podprograma o energiji v Sedmi okvirni program. Čeprav so raziskave na področju energije pomembna prednostna naloga sedmega okvirnega programa Euratom, bi bilo treba dati tej tako pomembni temi še večji poudarek. Energija je ključni vir konkurenčnega gospodarstva, toda — kot je dobro znano — Evropa je zaskrbljujoče odvisna od uvoza energije. |
| --- | --- |

2.4

Odbor ponovno poudarja veliko zadovoljstvo ob ponovni vključitvi pomembnega podprograma o energiji v Sedmi okvirni program. Čeprav so raziskave na področju energije pomembna prednostna naloga sedmega okvirnega programa Euratom, bi bilo treba dati tej tako pomembni temi še večji poudarek. Energija je ključni vir konkurenčnega gospodarstva, toda — kot je dobro znano — Evropa je zaskrbljujoče odvisna od uvoza energije.

| 2.5 | Ekološko usmerjenost je treba dopolniti z upoštevanjem socialne razsežnosti, v zvezi s tem pa želi Odbor regij poudariti predvsem vprašanja integracije kot pomembne medsektorske teme. Raziskave bi se morale na primer ukvarjati s tem, kako se izvaja integracijska politika v državah članicah EU in katere posledične ukrepe je treba izvesti, kateri cilji stojijo za tem in katere indikatorje se uporablja ter na kakšen način vplivajo davčnopolitični ukrepi na integracijo (v mnogih državah članicah se davki pobirajo na nacionalni ravni, vendar pa velik del integracijskih stroškov, na primer za ukrepe proti izključenosti, nosijo lokalne in regionalne oblasti). Odločilnega pomena so tudi demokratični vidiki integracijske politike, kot so vplivi formalne volilne pravice ali različni načini obravnavanja integracijske politike na različnih družbenih ravneh. Nadaljnja vprašanja se dotikajo pojava beguncev in diskriminacije na trgu dela. |
| --- | --- |

2.5

Ekološko usmerjenost je treba dopolniti z upoštevanjem socialne razsežnosti, v zvezi s tem pa želi Odbor regij poudariti predvsem vprašanja integracije kot pomembne medsektorske teme. Raziskave bi se morale na primer ukvarjati s tem, kako se izvaja integracijska politika v državah članicah EU in katere posledične ukrepe je treba izvesti, kateri cilji stojijo za tem in katere indikatorje se uporablja ter na kakšen način vplivajo davčnopolitični ukrepi na integracijo (v mnogih državah članicah se davki pobirajo na nacionalni ravni, vendar pa velik del integracijskih stroškov, na primer za ukrepe proti izključenosti, nosijo lokalne in regionalne oblasti). Odločilnega pomena so tudi demokratični vidiki integracijske politike, kot so vplivi formalne volilne pravice ali različni načini obravnavanja integracijske politike na različnih družbenih ravneh. Nadaljnja vprašanja se dotikajo pojava beguncev in diskriminacije na trgu dela.

| 2.6 | OR pozdravlja začetek priprave projekta Galileo. Poleg tega, da ima projekt veliko vrednost v smislu inovacij, je zaradi uporabljenih tehnoloških rešitev in še posebno njihove praktične izvedbe po mnenju Odbora resnično interdisciplinaren in multifunkcionalen. |
| --- | --- |

2.6

OR pozdravlja začetek priprave projekta Galileo. Poleg tega, da ima projekt veliko vrednost v smislu inovacij, je zaradi uporabljenih tehnoloških rešitev in še posebno njihove praktične izvedbe po mnenju Odbora resnično interdisciplinaren in multifunkcionalen.

| 2.7 | Odbor meni, da bi morale biti raziskave na področju javnega zdravja ter zdravstvenega in socialnega varstva v širšem pomenu sestavni del tematskih raziskovalnih prednostnih nalog skupnega evropskega interesa. K vprašanjem, ki naj bi jih obravnavali, sodijo tudi različni vidiki javnega zdravja, kot na primer ukrepi za zmanjšanje škodljivih učinkov alkohola in tobaka. Poznavanje obsega in posledic problematike alkoholizma in uživanja tobaka je pomembno s kratkoročnega in dolgoročnega vidika. |
| --- | --- |

2.7

Odbor meni, da bi morale biti raziskave na področju javnega zdravja ter zdravstvenega in socialnega varstva v širšem pomenu sestavni del tematskih raziskovalnih prednostnih nalog skupnega evropskega interesa. K vprašanjem, ki naj bi jih obravnavali, sodijo tudi različni vidiki javnega zdravja, kot na primer ukrepi za zmanjšanje škodljivih učinkov alkohola in tobaka. Poznavanje obsega in posledic problematike alkoholizma in uživanja tobaka je pomembno s kratkoročnega in dolgoročnega vidika.

| 2.8 | Različna vprašanja razvoja mest, ki presegajo okoljske vidike, bi morali prav tako raziskovati s tega vidika. Takšne raziskave bi lahko obsegale področja prometa, urbanizma, gospodarjenja z vodami in odpadnimi vodami, kulturne dediščine in turizma, pa tudi integracijska in davčna vprašanja. Navedena tematska področja je obravnaval peti okvirni program, šesti pa ne. Zato se za sedmi okvirni program zahteva obsežnejši pristop +k razvoju mest. |
| --- | --- |

2.8

Različna vprašanja razvoja mest, ki presegajo okoljske vidike, bi morali prav tako raziskovati s tega vidika. Takšne raziskave bi lahko obsegale področja prometa, urbanizma, gospodarjenja z vodami in odpadnimi vodami, kulturne dediščine in turizma, pa tudi integracijska in davčna vprašanja. Navedena tematska področja je obravnaval peti okvirni program, šesti pa ne. Zato se za sedmi okvirni program zahteva obsežnejši pristop +k razvoju mest.

| 2.9 | Pomembno raziskovalno področje vidi Odbor regij v vzajemnem delovanju raziskav in prakse. Zmožnost praktične uporabe znanja, ki temelji na raziskavah, predstavlja velik izziv za javni in zasebni sektor, med drugim v zvezi z reformo in nadaljnjim razvojem sistemov socialnega varstva. To načeloma velja za vsa raziskovalna področja, še posebej pa za novo znanje na področju storitev. Zato je treba okrepiti raziskave na področju praktične uporabe rezultatov raziskav. Predmet novih raziskovalnih področij bi bil na primer metodika prenosa rezultatov raziskav v praktično uporabo, ovire pri spremembah, razlogi, zakaj so mnoge strategije za izboljšanje učinkovite, druge pa ne, kako potekajo učno vodeni postopki za spremembe, kako vključiti sodelavce in kako lahko sistem predlogov prispeva k nastanku ustvarjalnega okolja. Evropska raziskovalna politika mora torej opredeliti raziskovalno področje, ki preučuje vzajemni učinek med raziskavo in prakso ter je usmerjeno k inovacijam in razvoju. EU bi morala to področje priznati in spodbujati razvoj tega raziskovalnega področja v storitvenem sektorju. |
| --- | --- |

2.9

Pomembno raziskovalno področje vidi Odbor regij v vzajemnem delovanju raziskav in prakse. Zmožnost praktične uporabe znanja, ki temelji na raziskavah, predstavlja velik izziv za javni in zasebni sektor, med drugim v zvezi z reformo in nadaljnjim razvojem sistemov socialnega varstva. To načeloma velja za vsa raziskovalna področja, še posebej pa za novo znanje na področju storitev. Zato je treba okrepiti raziskave na področju praktične uporabe rezultatov raziskav. Predmet novih raziskovalnih področij bi bil na primer metodika prenosa rezultatov raziskav v praktično uporabo, ovire pri spremembah, razlogi, zakaj so mnoge strategije za izboljšanje učinkovite, druge pa ne, kako potekajo učno vodeni postopki za spremembe, kako vključiti sodelavce in kako lahko sistem predlogov prispeva k nastanku ustvarjalnega okolja. Evropska raziskovalna politika mora torej opredeliti raziskovalno področje, ki preučuje vzajemni učinek med raziskavo in prakso ter je usmerjeno k inovacijam in razvoju. EU bi morala to področje priznati in spodbujati razvoj tega raziskovalnega področja v storitvenem sektorju.

| 2.10 | Po mnenju Odbora je treba različne vidike demografskih sprememb, kot je staranje prebivalstva, raziskovati v okviru nacionalnih raziskovalnih programov in jih potem čim bolj uskladiti na evropski ravni. Postopke za usklajevanje programov je treba razvijati v okviru medregionalnega sodelovanja v skladu s shemo ERA-NET na podlagi člena 169 Pogodbe ES. Po drugi strani je treba spodbujanje raziskav o staranju prebivalstva bistveno okrepiti s sedmim okvirnim programom. Ustrezna vprašanja, povezana z „aktivnim staranjem“, obravnava tudi sporočilo Komisije o povečanju zaposlenosti starejših delavcev in kasnejšemu odhodu s trga dela. Vendar pa aktivno staranje zajema precej več; tako bi morali na primer znanje o ljudeh, ki se zdravo starajo, razširiti in pokazati, kaj lahko starejše generacije prispevajo družbi. V državah članicah EU obstajajo kulturne razlike in izkušnje v zvezi z demografskimi spremembami, ki lahko predstavljajo izhodišče za vrsto različnih raziskovalnih vprašanj, ki bi jih morali obravnavati interdisciplinarno. Relevantne teme so prenizko število rojstev, emigracija in drastični upad števila prebivalstva ter teme, kot so posledice staranja prebivalstva na potrebe po zdravstvenih in socialno-varstvenih storitvah ter samopomoči. Usklajevanje med evropskimi in nacionalnimi raziskovalnimi programi je sicer omenjeno v okviru programa Sodelovanje, vendar bi ga bilo po mnenju Odbora treba okrepiti. Pojem „staranje“ zajema tako socialne kot tudi gospodarske in kulturne komponente. Razvoj družbenih rešitev in prilagoditvenih strategij je kot odgovor na demografske spremembe eden največjih političnih izzivov v prihodnjih letih, zlasti na regionalni ravni. Zato je zelo pomembno vključevanje lokalnih in regionalnih ravni v oblikovanje nacionalnih programov. |
| --- | --- |

2.10

Po mnenju Odbora je treba različne vidike demografskih sprememb, kot je staranje prebivalstva, raziskovati v okviru nacionalnih raziskovalnih programov in jih potem čim bolj uskladiti na evropski ravni. Postopke za usklajevanje programov je treba razvijati v okviru medregionalnega sodelovanja v skladu s shemo ERA-NET na podlagi člena 169 Pogodbe ES. Po drugi strani je treba spodbujanje raziskav o staranju prebivalstva bistveno okrepiti s sedmim okvirnim programom. Ustrezna vprašanja, povezana z „aktivnim staranjem“, obravnava tudi sporočilo Komisije o povečanju zaposlenosti starejših delavcev in kasnejšemu odhodu s trga dela. Vendar pa aktivno staranje zajema precej več; tako bi morali na primer znanje o ljudeh, ki se zdravo starajo, razširiti in pokazati, kaj lahko starejše generacije prispevajo družbi. V državah članicah EU obstajajo kulturne razlike in izkušnje v zvezi z demografskimi spremembami, ki lahko predstavljajo izhodišče za vrsto različnih raziskovalnih vprašanj, ki bi jih morali obravnavati interdisciplinarno. Relevantne teme so prenizko število rojstev, emigracija in drastični upad števila prebivalstva ter teme, kot so posledice staranja prebivalstva na potrebe po zdravstvenih in socialno-varstvenih storitvah ter samopomoči. Usklajevanje med evropskimi in nacionalnimi raziskovalnimi programi je sicer omenjeno v okviru programa Sodelovanje, vendar bi ga bilo po mnenju Odbora treba okrepiti. Pojem „staranje“ zajema tako socialne kot tudi gospodarske in kulturne komponente. Razvoj družbenih rešitev in prilagoditvenih strategij je kot odgovor na demografske spremembe eden največjih političnih izzivov v prihodnjih letih, zlasti na regionalni ravni. Zato je zelo pomembno vključevanje lokalnih in regionalnih ravni v oblikovanje nacionalnih programov.

| 2.11 | Po mnenju Odbora regij so povezave med raziskavami, inovacijami in gospodarstvom postale nejasne z razdelitvijo na ta okvirni program in program za konkurenčnost in inovativnost (PKI). Projektnim idejam, ki jih ni mogoče brez negotovosti uvrstiti med programe, vendar so osrednjega pomena za rast in ustvarjanje zaposlenosti, grozi nevarnost, da bodo na koncu neopredeljene in bodo propadle zaradi pretiranih birokratskih postopkov; v najslabšem primeru bo to potencialne uporabnike popolnoma odvrnilo, česar pa si Evropa ne more privoščiti. Zelo pomembno je, da si Komisija kot celota prizadeva, da administrativne meje med različnimi generalnimi direktorati in programi ne bodo ovirale obetavnih projektov. |
| --- | --- |

2.11

Po mnenju Odbora regij so povezave med raziskavami, inovacijami in gospodarstvom postale nejasne z razdelitvijo na ta okvirni program in program za konkurenčnost in inovativnost (PKI). Projektnim idejam, ki jih ni mogoče brez negotovosti uvrstiti med programe, vendar so osrednjega pomena za rast in ustvarjanje zaposlenosti, grozi nevarnost, da bodo na koncu neopredeljene in bodo propadle zaradi pretiranih birokratskih postopkov; v najslabšem primeru bo to potencialne uporabnike popolnoma odvrnilo, česar pa si Evropa ne more privoščiti. Zelo pomembno je, da si Komisija kot celota prizadeva, da administrativne meje med različnimi generalnimi direktorati in programi ne bodo ovirale obetavnih projektov.

| 2.12 | Lokalne in regionalne oblasti lahko na podlagi svoje pristojnosti za pomembna družbena področja izkoristijo sodelovanje pri tehnoloških platformah. Pri oblikovanju raziskovalnih strategij za nove tehnološke platforme, ki ustrezajo potrebam državljanov, in pri nadaljnjem razvoju nedavno nastalih platform imajo lokalne in regionalne oblasti idealno pozicijo, skupaj z univerzami, gospodarstvom in javnim sektorjem, ki je predpogoj za tehnološke platforme. Obstajajo tehnološke platforme, ki jih je mogoče dobro prilagoditi razvoju lokalnih in regionalnih dejavnosti. Tehnološke platforme so dolgoročne pobude, njihov razvoj pa pogostokrat temelji bolj na uveljavljenih tehnoloških področjih kot pa na osnovnih potrebah državljanov. |
| --- | --- |

2.12

Lokalne in regionalne oblasti lahko na podlagi svoje pristojnosti za pomembna družbena področja izkoristijo sodelovanje pri tehnoloških platformah. Pri oblikovanju raziskovalnih strategij za nove tehnološke platforme, ki ustrezajo potrebam državljanov, in pri nadaljnjem razvoju nedavno nastalih platform imajo lokalne in regionalne oblasti idealno pozicijo, skupaj z univerzami, gospodarstvom in javnim sektorjem, ki je predpogoj za tehnološke platforme. Obstajajo tehnološke platforme, ki jih je mogoče dobro prilagoditi razvoju lokalnih in regionalnih dejavnosti. Tehnološke platforme so dolgoročne pobude, njihov razvoj pa pogostokrat temelji bolj na uveljavljenih tehnoloških področjih kot pa na osnovnih potrebah državljanov.

| 2.13 | Mesta, občine in regije bi morali biti zaradi svojega pomena za gospodarski in socialni razvoj svojega prebivalstva in lokalnega območja v celoti vključeni v programe inovacij in vseživljenjskega učenja, saj so katalizatorji za spodbujanje partnerstva, ki lahko olajšajo širok dostop do financiranja, poleg tega imajo lokalne institucije odločilno vlogo pri spodbujanju inovacij in raziskav v svojem okolju. |
| --- | --- |

2.13

Mesta, občine in regije bi morali biti zaradi svojega pomena za gospodarski in socialni razvoj svojega prebivalstva in lokalnega območja v celoti vključeni v programe inovacij in vseživljenjskega učenja, saj so katalizatorji za spodbujanje partnerstva, ki lahko olajšajo širok dostop do financiranja, poleg tega imajo lokalne institucije odločilno vlogo pri spodbujanju inovacij in raziskav v svojem okolju.

| 2.14 | Odbor regij je vesel, da so številne države članice v Svetu ter Evropski parlament v okviru 7. okvirnega programa prispevali k uveljavitvi pojma socialno motiviranih raziskovalnih platform (Societally Motivated Research Platforms — SMRP). Ta pojem se razume kot dopolnitev tehnoloških platform, kjer bi morale imeti družbene potrebe odločilen pomen pri zasnovi dolgoročnih raziskovalnih strategij z ustreznimi akterji, kot so državne ustanove in raziskovalci (na univerzah, visokih šolah in inštitutih), po potrebi pa tudi gospodarstvo. Evropa potrebuje nova znanja za boljše razumevanje problemov, ki izhajajo iz socialnih izzivov, kot na primer določene medkulturne in etnične razlike, spremembe demografskega razvoja in okolja, vključno s podnebnimi spremembami. Cilj SMRP je združitev evropskih interesnih skupin na področju razvoja znanja, da bi se soočili z velikimi, dolgoročnimi družbenimi izzivi, pred katerimi je Evropa. K najpomembnejšim interesnim skupinam sodijo seveda „potrošniki“ znanja, med njimi so lokalne in regionalne oblasti. |
| --- | --- |

2.14

Odbor regij je vesel, da so številne države članice v Svetu ter Evropski parlament v okviru 7. okvirnega programa prispevali k uveljavitvi pojma socialno motiviranih raziskovalnih platform (Societally Motivated Research Platforms — SMRP). Ta pojem se razume kot dopolnitev tehnoloških platform, kjer bi morale imeti družbene potrebe odločilen pomen pri zasnovi dolgoročnih raziskovalnih strategij z ustreznimi akterji, kot so državne ustanove in raziskovalci (na univerzah, visokih šolah in inštitutih), po potrebi pa tudi gospodarstvo. Evropa potrebuje nova znanja za boljše razumevanje problemov, ki izhajajo iz socialnih izzivov, kot na primer določene medkulturne in etnične razlike, spremembe demografskega razvoja in okolja, vključno s podnebnimi spremembami. Cilj SMRP je združitev evropskih interesnih skupin na področju razvoja znanja, da bi se soočili z velikimi, dolgoročnimi družbenimi izzivi, pred katerimi je Evropa. K najpomembnejšim interesnim skupinam sodijo seveda „potrošniki“ znanja, med njimi so lokalne in regionalne oblasti.

| 2.15 | Pojem oz. koncept socialno motivirane raziskovalne platforme v veliki meri izvira iz pobude javnih družbenih interesnih skupin in njihove potrebe po novih znanjih, ki temelji na pionirskih raziskavah na različnih družbenih področjih. Koncept vključuje tudi aktivno udeležbo teh interesnih skupin pri opredeljevanju problemov in vprašanj, ki jih je treba raziskovati. Poleg tega temelji tudi na tem, da družbene interesne skupine aktivno prevzamejo odgovornost za širjenje in uporabo znanja, ki nastaja. Možnosti za uspeh so pri tem seveda večje, če same interesne skupine igrajo osrednjo vlogo pri opredeljevanju problemov. Zato je treba SMRP pojmovati kot dopolnitev tehnoloških platform, kjer je industrija glavno gibalo. Industrijski akterji bi se lahko intenzivno vključili v posamezna SMRP, glede na raziskovalno področje, tudi če drugi akterji določajo smer. Koncept SMRP vključuje interdisciplinarne raziskave, da bi ustrezno obravnaval zapletenost človekovih in družbenih problemov. Slednje je mogoče najbolje razumeti, če se obravnavajo iz različnih znanstvenih perspektiv. Obsežno nadnacionalno sodelovanje je za razširitev razvoja znanja in možnosti za družbene inovacije pomemben element SMRP. |
| --- | --- |

2.15

Pojem oz. koncept socialno motivirane raziskovalne platforme v veliki meri izvira iz pobude javnih družbenih interesnih skupin in njihove potrebe po novih znanjih, ki temelji na pionirskih raziskavah na različnih družbenih področjih. Koncept vključuje tudi aktivno udeležbo teh interesnih skupin pri opredeljevanju problemov in vprašanj, ki jih je treba raziskovati. Poleg tega temelji tudi na tem, da družbene interesne skupine aktivno prevzamejo odgovornost za širjenje in uporabo znanja, ki nastaja. Možnosti za uspeh so pri tem seveda večje, če same interesne skupine igrajo osrednjo vlogo pri opredeljevanju problemov. Zato je treba SMRP pojmovati kot dopolnitev tehnoloških platform, kjer je industrija glavno gibalo. Industrijski akterji bi se lahko intenzivno vključili v posamezna SMRP, glede na raziskovalno področje, tudi če drugi akterji določajo smer. Koncept SMRP vključuje interdisciplinarne raziskave, da bi ustrezno obravnaval zapletenost človekovih in družbenih problemov. Slednje je mogoče najbolje razumeti, če se obravnavajo iz različnih znanstvenih perspektiv. Obsežno nadnacionalno sodelovanje je za razširitev razvoja znanja in možnosti za družbene inovacije pomemben element SMRP.

| 2.16 | V razpravo o SMRP so bile vključene različne vsebine in teme, od katerih se Odbor regij želi tu dotakniti nekaterih potencialnih tem: demografske spremembe v Evropi (staranje prebivalstva), Evropa in integracija/migracija ter trajnostni razvoj iz okoljskega vidika.
  Vse države članice se soočajo s problemom staranja prebivalstva ter z vprašanji na področju zdravstva, socialnega varstva (na primer e-zdravje, zdravo staranje, varno bivanje), pokojninskih sistemov, podaljšanja delovne dobe itd. Čeprav je ta demografski razvoj pogostokrat prikazan kot problem, vsekakor odpira tudi številne možnosti. Starejše prebivalstvo predstavlja velik vir znanja, ki temelji na sposobnostih in izkušnjah; številni starejši državljani so dobro informirane in zahtevne stranke/uporabniki/pacienti, ki bodo na različnih področjih zahtevali inovativne rešitve. Kako lahko človeške vire najbolje izkoristimo in razvijemo za vse življenjsko obdobje v korist posamezniku in družbi? Tema „integracija in migracija“ lahko na primer vključuje določene vidike integracije, delovnega življenja in diskriminacije itd. Tema „trajnostni razvoj — varstvo okolja“ bi lahko obravnavala: mesto kot gonilno silo s poudarkom na vzajemnih odnosih med mestom in podeželjem; onesnaževanje okolja in njegov vpliv na pokrajino s poudarkom na vzajemnem učinku med mesti in podeželskimi območji različnih regij; odgovornost Evrope za svetovni trajnostni razvoj s poudarkom na medsebojnih odnosih med svetovnim in evropskim kontekstom. |
| --- | --- |

2.16

V razpravo o SMRP so bile vključene različne vsebine in teme, od katerih se Odbor regij želi tu dotakniti nekaterih potencialnih tem: demografske spremembe v Evropi (staranje prebivalstva), Evropa in integracija/migracija ter trajnostni razvoj iz okoljskega vidika.

Vse države članice se soočajo s problemom staranja prebivalstva ter z vprašanji na področju zdravstva, socialnega varstva (na primer e-zdravje, zdravo staranje, varno bivanje), pokojninskih sistemov, podaljšanja delovne dobe itd. Čeprav je ta demografski razvoj pogostokrat prikazan kot problem, vsekakor odpira tudi številne možnosti. Starejše prebivalstvo predstavlja velik vir znanja, ki temelji na sposobnostih in izkušnjah; številni starejši državljani so dobro informirane in zahtevne stranke/uporabniki/pacienti, ki bodo na različnih področjih zahtevali inovativne rešitve. Kako lahko človeške vire najbolje izkoristimo in razvijemo za vse življenjsko obdobje v korist posamezniku in družbi? Tema „integracija in migracija“ lahko na primer vključuje določene vidike integracije, delovnega življenja in diskriminacije itd. Tema „trajnostni razvoj — varstvo okolja“ bi lahko obravnavala: mesto kot gonilno silo s poudarkom na vzajemnih odnosih med mestom in podeželjem; onesnaževanje okolja in njegov vpliv na pokrajino s poudarkom na vzajemnem učinku med mesti in podeželskimi območji različnih regij; odgovornost Evrope za svetovni trajnostni razvoj s poudarkom na medsebojnih odnosih med svetovnim in evropskim kontekstom.

3.   Program Zamisli

| 3.1 | Bistveno je, da Evropski raziskovalni svet ohrani visoko stopnjo integritete pri delu z neodvisnimi in kakovostnimi raziskovalci. Njegovo delo se mora odlikovati po enostavnih postopkih obravnavanja predlogov. Razvidno mora biti, kdo določa prednostne naloge. |
| --- | --- |

3.1

Bistveno je, da Evropski raziskovalni svet ohrani visoko stopnjo integritete pri delu z neodvisnimi in kakovostnimi raziskovalci. Njegovo delo se mora odlikovati po enostavnih postopkih obravnavanja predlogov. Razvidno mora biti, kdo določa prednostne naloge.

| 3.2 | Raziskovalcem v drugih evropskih regijah je treba omogočiti sistematičen in učinkovit dostop do rezultatov raziskav, ki jih financira Evropski raziskovalni svet. Potrebna sredstva je treba zagotoviti iz proračuna, namenjenega ukrepom za mobilnost raziskovalcev, ali kot neposredno podporo Evropskega raziskovalnega sveta. V slednjem primeru naj bi podpora predstavljala le majhen delež celotne vsote, predvidene za odobrene projekte. |
| --- | --- |

3.2

Raziskovalcem v drugih evropskih regijah je treba omogočiti sistematičen in učinkovit dostop do rezultatov raziskav, ki jih financira Evropski raziskovalni svet. Potrebna sredstva je treba zagotoviti iz proračuna, namenjenega ukrepom za mobilnost raziskovalcev, ali kot neposredno podporo Evropskega raziskovalnega sveta. V slednjem primeru naj bi podpora predstavljala le majhen delež celotne vsote, predvidene za odobrene projekte.

4.   Program Človeški viri

| 4.1 | Odbor meni, da je za zaposlitev zadostnega števila znanstvenikov v Evropi ženskam treba olajšati delo na področju raziskav. Pri tem lahko veliko prispevajo različni politični ukrepi ter sprememba vzorcev mišljenja v gospodarstvu in na univerzah. Razširiti bi bilo treba aktivnosti Marie Curie, da bi že pri mladih v srednjih šolah vzbudili zanimanje za vlogo in mesto žensk v znanosti in raziskavah ter tako zmanjšali slabšo zastopanost žensk. |
| --- | --- |

4.1

Odbor meni, da je za zaposlitev zadostnega števila znanstvenikov v Evropi ženskam treba olajšati delo na področju raziskav. Pri tem lahko veliko prispevajo različni politični ukrepi ter sprememba vzorcev mišljenja v gospodarstvu in na univerzah. Razširiti bi bilo treba aktivnosti Marie Curie, da bi že pri mladih v srednjih šolah vzbudili zanimanje za vlogo in mesto žensk v znanosti in raziskavah ter tako zmanjšali slabšo zastopanost žensk.

| 4.2 | Odbor poudarja, da je zagotovo potrebna vrsta različnih ukrepov, da bi v Evropo privabili veliko število vodilnih raziskovalnih skupin. Razlike, ki ovirajo resnične možnosti za poklicni razvoj v Evropi, so geografske, pravne, upravne in tudi kulturne narave. Primerjava stopenj poklicnega razvoja, ravni plač in socialnih storitev itd. bi bila lahko pobuda za pozitiven razvoj poklicnih možnosti za raziskovalce v Evropi. Nadaljnja možnost bi bila lahko ustvarjanje t.i. „kombiniranih delovnih mest“, kjer bi imeli zaposleni možnost raziskovanja v okviru svojega dela. |
| --- | --- |

4.2

Odbor poudarja, da je zagotovo potrebna vrsta različnih ukrepov, da bi v Evropo privabili veliko število vodilnih raziskovalnih skupin. Razlike, ki ovirajo resnične možnosti za poklicni razvoj v Evropi, so geografske, pravne, upravne in tudi kulturne narave. Primerjava stopenj poklicnega razvoja, ravni plač in socialnih storitev itd. bi bila lahko pobuda za pozitiven razvoj poklicnih možnosti za raziskovalce v Evropi. Nadaljnja možnost bi bila lahko ustvarjanje t.i. „kombiniranih delovnih mest“, kjer bi imeli zaposleni možnost raziskovanja v okviru svojega dela.

| 4.3 | Odbor meni, da bi moral pomen vseživljenjskega učenja ponazarjati vir za rast v Evropi in instrument za dosego evropskih raziskovalno političnih ciljev. Pozitivno je, da ta vidik ponovno izpostavlja predlog Komisije, pomembno pa je, da to delo pospešujejo tako regionalni kot tudi nacionalni akterji ter akterji skupnosti. V zvezi s tem Odbor opozarja na pobudo „platforme vzajemnega učenja“, ki so jo sprožili GD za raziskave, GD za podjetništvo in Odbor regij. Zasnovana je bila kot pomoč oblikovalcem politik na regionalni ravni za razvoj konkretnih orodij na področju učenja, kot so regionalna predvidevanja, regionalne primerjalne analize (benchmarking) in regionalni profili. |
| --- | --- |

4.3

Odbor meni, da bi moral pomen vseživljenjskega učenja ponazarjati vir za rast v Evropi in instrument za dosego evropskih raziskovalno političnih ciljev. Pozitivno je, da ta vidik ponovno izpostavlja predlog Komisije, pomembno pa je, da to delo pospešujejo tako regionalni kot tudi nacionalni akterji ter akterji skupnosti. V zvezi s tem Odbor opozarja na pobudo „platforme vzajemnega učenja“, ki so jo sprožili GD za raziskave, GD za podjetništvo in Odbor regij. Zasnovana je bila kot pomoč oblikovalcem politik na regionalni ravni za razvoj konkretnih orodij na področju učenja, kot so regionalna predvidevanja, regionalne primerjalne analize (benchmarking) in regionalni profili.

| 4.4 | Po mnenju Odbora bi morala Komisija upoštevati tudi to, da poklicne možnosti raziskovalcev v Evropi zadevajo vse države članice in vse tiste javne sektorje, za katere so odgovorne lokalne in regionalne oblasti. |
| --- | --- |

4.4

Po mnenju Odbora bi morala Komisija upoštevati tudi to, da poklicne možnosti raziskovalcev v Evropi zadevajo vse države članice in vse tiste javne sektorje, za katere so odgovorne lokalne in regionalne oblasti.

| 4.5 | Poleg tega Odbor poudarja, da je treba sprejeti okrepljene ukrepe, usmerjene v izobraževanje novih generacij raziskovalcev, ki lahko delujejo na univerzah, v gospodarstvu in javnem sektorju. Pri tem gre med drugim za ukrepe na področju izobraževanja znanstvenikov, pri čemer si na primer podiplomski študentje med izobraževanjem pridobivajo praktične izkušnje v gospodarstvu in tudi v javnem sektorju. Raziskovalci začetniki se morajo za zaposlitev izobraževati in pripraviti zunaj univerz. |
| --- | --- |

4.5

Poleg tega Odbor poudarja, da je treba sprejeti okrepljene ukrepe, usmerjene v izobraževanje novih generacij raziskovalcev, ki lahko delujejo na univerzah, v gospodarstvu in javnem sektorju. Pri tem gre med drugim za ukrepe na področju izobraževanja znanstvenikov, pri čemer si na primer podiplomski študentje med izobraževanjem pridobivajo praktične izkušnje v gospodarstvu in tudi v javnem sektorju. Raziskovalci začetniki se morajo za zaposlitev izobraževati in pripraviti zunaj univerz.

5.   Program Zmogljivosti

Odbor pozdravlja ta del okvirnega programa. Meni, da je v okviru tega programa pomembnih vseh šest področij, še posebno pa želi poudariti naslednje:

| 5.1 | Pobudo Regije znanja je med drugim treba pozdraviti zato, ker ponazarja povečan pomen regij za inovacije in rast. Za splošno gospodarsko rast v Evropi ni mogoče dovolj poudariti pomena regij znanja — slednje so temeljni kamen nacionalnih gospodarstev. |
| --- | --- |

5.1

Pobudo Regije znanja je med drugim treba pozdraviti zato, ker ponazarja povečan pomen regij za inovacije in rast. Za splošno gospodarsko rast v Evropi ni mogoče dovolj poudariti pomena regij znanja — slednje so temeljni kamen nacionalnih gospodarstev.

| 5.2 | Odbor želi večjo povezanost okvirnih programov in strukturnih skladov. Med podporo vrhunskega raziskovanja in podporo kohezije obstaja določena napetost. Spodbujanje akterjev na področju vrhunskega raziskovanja v vseh regijah lahko to napetost zmanjša. Odbor regij je o tem naročil študijo, v kateri naj bi podrobno preučili strukturno zmogljivost in pripravljenost lokalnih in regionalnih oblasti za podporo R&R. Študija je med drugim usmerjena k povezavam med R&R, strukturnimi skladi in inovacijskimi vprašanji. |
| --- | --- |

5.2

Odbor želi večjo povezanost okvirnih programov in strukturnih skladov. Med podporo vrhunskega raziskovanja in podporo kohezije obstaja določena napetost. Spodbujanje akterjev na področju vrhunskega raziskovanja v vseh regijah lahko to napetost zmanjša. Odbor regij je o tem naročil študijo, v kateri naj bi podrobno preučili strukturno zmogljivost in pripravljenost lokalnih in regionalnih oblasti za podporo R&R. Študija je med drugim usmerjena k povezavam med R&R, strukturnimi skladi in inovacijskimi vprašanji.

| 5.3 | Odbor regij se zaveda razprave o finančni perspektivi, ki poteka v Evropi. Kljub temu je zelo pomembno, da se te nove pobude ohranijo, tudi če bo obseg sredstev manjši v primerjavi s trenutnim predlogom. Predvidena sredstva, ki s približno. 160 milijoni evrov predstavljajo samo približno 2 % od 7,4 milijarde evrov vrednega podprograma Zmogljivosti, so glede na cilje predloga odločno prenizka. |
| --- | --- |

5.3

Odbor regij se zaveda razprave o finančni perspektivi, ki poteka v Evropi. Kljub temu je zelo pomembno, da se te nove pobude ohranijo, tudi če bo obseg sredstev manjši v primerjavi s trenutnim predlogom. Predvidena sredstva, ki s približno. 160 milijoni evrov predstavljajo samo približno 2 % od 7,4 milijarde evrov vrednega podprograma Zmogljivosti, so glede na cilje predloga odločno prenizka.

| 5.4 | Poleg tega ni neposrednih prizadevanj za povezovanje univerz s skupnim razvojem in spodbujanjem tržno usmerjene uporabe R&R v sodelovanju z industrijo. Razlog za to je lahko dejstvo, da so bila področja, povezana z inovativnostjo, izvzeta ali obravnavana v posebnem okvirnem programu za konkurenčnost in inovativnost, t. i. programu PKI. Pojavljajo se negotovosti v zvezi z razmejitvami in možnimi prekrivanji med tema okvirnima programoma. Pri tem naj bi Komisija poskrbela za pojasnitev. To naj ne bi bo povzročalo problemov, če pa že, bo morala Komisija pripraviti vzorec, ki bo zagotavljal boljšo združljivost programov. Značilen primer je vprašanje rizičnega kapitala za skupne tehnološke pobude: Ali je projekt v okviru 7. okvirnega programa v fazi uvajanja na trg upravičen do sredstev ali je v tej fazi treba zahtevati sredstva iz programa PKI? |
| --- | --- |

5.4

Poleg tega ni neposrednih prizadevanj za povezovanje univerz s skupnim razvojem in spodbujanjem tržno usmerjene uporabe R&R v sodelovanju z industrijo. Razlog za to je lahko dejstvo, da so bila področja, povezana z inovativnostjo, izvzeta ali obravnavana v posebnem okvirnem programu za konkurenčnost in inovativnost, t. i. programu PKI. Pojavljajo se negotovosti v zvezi z razmejitvami in možnimi prekrivanji med tema okvirnima programoma. Pri tem naj bi Komisija poskrbela za pojasnitev. To naj ne bi bo povzročalo problemov, če pa že, bo morala Komisija pripraviti vzorec, ki bo zagotavljal boljšo združljivost programov. Značilen primer je vprašanje rizičnega kapitala za skupne tehnološke pobude: Ali je projekt v okviru 7. okvirnega programa v fazi uvajanja na trg upravičen do sredstev ali je v tej fazi treba zahtevati sredstva iz programa PKI?

| 5.5 | Odbor regij opozarja na to, da je treba tudi raziskovalne inštitute priznati kot naravni most za prenos tehnologije in razvoj skupnih proizvodov. Nastane lahko velika potreba po specializaciji regij, odvisno od posebne gospodarske strukture in oblike javnega sektorja. Komisija ne bi smela opozarjati le na sinergije kohezijske politike, temveč tudi na pomen sredstev EU pri izvajanju nacionalnih in regionalnih inovacijskih strategij. |
| --- | --- |

5.5

Odbor regij opozarja na to, da je treba tudi raziskovalne inštitute priznati kot naravni most za prenos tehnologije in razvoj skupnih proizvodov. Nastane lahko velika potreba po specializaciji regij, odvisno od posebne gospodarske strukture in oblike javnega sektorja. Komisija ne bi smela opozarjati le na sinergije kohezijske politike, temveč tudi na pomen sredstev EU pri izvajanju nacionalnih in regionalnih inovacijskih strategij.

| 5.6 | Odbor regij se strinja s Komisijo, da je v konvergenčnih regijah EU, kot so opredeljene v okviru strukturnih skladov, veliko neizrabljenih raziskovalnih potencialov, ki jih je treba odkriti. |
| --- | --- |

5.6

Odbor regij se strinja s Komisijo, da je v konvergenčnih regijah EU, kot so opredeljene v okviru strukturnih skladov, veliko neizrabljenih raziskovalnih potencialov, ki jih je treba odkriti.

| 5.7 | Zanemariti ne smemo manj raziskovalno dejavnih gospodarskih področij, ki prav tako mnogo prispevajo h gospodarski rasti v Evropi in lizbonskemu procesu. Doslej je bil šesti okvirni raziskovalni program usmerjen predvsem na raziskovalno intenzivna področja. Finančna podpora za manj raziskovalno intenzivna področja, ki slednjim omogoča udeležbo pri že obstoječih tehnologijah, lahko prispeva k uresničitvi inovacij, ki bi sicer izostale. Zato bi bilo treba v raziskovalnem programu posvetiti več pozornosti tem akterjem. |
| --- | --- |

5.7

Zanemariti ne smemo manj raziskovalno dejavnih gospodarskih področij, ki prav tako mnogo prispevajo h gospodarski rasti v Evropi in lizbonskemu procesu. Doslej je bil šesti okvirni raziskovalni program usmerjen predvsem na raziskovalno intenzivna področja. Finančna podpora za manj raziskovalno intenzivna področja, ki slednjim omogoča udeležbo pri že obstoječih tehnologijah, lahko prispeva k uresničitvi inovacij, ki bi sicer izostale. Zato bi bilo treba v raziskovalnem programu posvetiti več pozornosti tem akterjem.

| 5.8 | Odbor regij pozdravlja akcijski program Znanost v družbi in poudarja pomen tega pomembnega področja novega okvirnega programa. |
| --- | --- |

5.8

Odbor regij pozdravlja akcijski program Znanost v družbi in poudarja pomen tega pomembnega področja novega okvirnega programa.

6.   Priporočila Odbora regij

Odbor regij

| 6.1 | meni, da bi morala biti socialna in ekološka razsežnost trajnostnega razvoja v večji meri smernica za sedmi okvirni program; |
| --- | --- |

6.1

meni, da bi morala biti socialna in ekološka razsežnost trajnostnega razvoja v večji meri smernica za sedmi okvirni program;

| 6.2 | upa, da bo Komisija prevzela proaktivno vlogo in na različne načine podprla postopke SMRP (Socially Motivated Research Platforms), tako kot je to storila pri tehnoloških platformah. Najprej bi lahko na primer opredelili koncept SMRP in različne interesne skupine spodbudili k oblikovanju dolgoročne vizije in strateškega raziskovalnega načrta, k udeležbi na različnih platformah v vlogi opazovalcev, ki bi tam pomagali z nasveti in podporo; poleg tega bi lahko skrbeli za transparentnost in odprtost ter določeno organizacijsko podporo. Na ta način bi Komisija pripravila pot za uspešno izvajanje; |
| --- | --- |

6.2

upa, da bo Komisija prevzela proaktivno vlogo in na različne načine podprla postopke SMRP (Socially Motivated Research Platforms), tako kot je to storila pri tehnoloških platformah. Najprej bi lahko na primer opredelili koncept SMRP in različne interesne skupine spodbudili k oblikovanju dolgoročne vizije in strateškega raziskovalnega načrta, k udeležbi na različnih platformah v vlogi opazovalcev, ki bi tam pomagali z nasveti in podporo; poleg tega bi lahko skrbeli za transparentnost in odprtost ter določeno organizacijsko podporo. Na ta način bi Komisija pripravila pot za uspešno izvajanje;

| 6.3 | ugotavlja, da si različni predstavniki lokalnih in regionalnih ravni aktivno prizadevajo pridobiti ustrezne akterje za razvoj koncepta SMRP. Odbor želi, da bi med Komisijo, Evropskim parlamentom, Svetom, nacionalnimi nosilci raziskovanj, občinami, okrožji in regijami ter raziskovalci in drugimi akterji nastal dialog, ki bi v ospredje najprej postavil temo staranja prebivalstva; |
| --- | --- |

6.3

ugotavlja, da si različni predstavniki lokalnih in regionalnih ravni aktivno prizadevajo pridobiti ustrezne akterje za razvoj koncepta SMRP. Odbor želi, da bi med Komisijo, Evropskim parlamentom, Svetom, nacionalnimi nosilci raziskovanj, občinami, okrožji in regijami ter raziskovalci in drugimi akterji nastal dialog, ki bi v ospredje najprej postavil temo staranja prebivalstva;

| 6.4 | meni, da je naloga celotne Komisije skrb za to, da izvajanje programov ne ovirajo nikakršni upravno tehnični problemi, ki bi lahko nastali zaradi dejstva, da ta okvirni program in okvirni program za konkurenčnost in inovativnost (PKI) vodita različna generalna direktorata; razmejitev obeh programov mora biti natančno izdelana; |
| --- | --- |

6.4

meni, da je naloga celotne Komisije skrb za to, da izvajanje programov ne ovirajo nikakršni upravno tehnični problemi, ki bi lahko nastali zaradi dejstva, da ta okvirni program in okvirni program za konkurenčnost in inovativnost (PKI) vodita različna generalna direktorata; razmejitev obeh programov mora biti natančno izdelana;

| 6.5 | poudarja pomen tehnološkega razvoja v Sedmem okvirnem programu in ustvarjanja sinergij z okvirnim programom za konkurenčnost in inovativnost (PKI) za nova podjetja in delovna mesta v podjetjih, ki temeljijo na znanju, v vseh evropskih regijah; |
| --- | --- |

6.5

poudarja pomen tehnološkega razvoja v Sedmem okvirnem programu in ustvarjanja sinergij z okvirnim programom za konkurenčnost in inovativnost (PKI) za nova podjetja in delovna mesta v podjetjih, ki temeljijo na znanju, v vseh evropskih regijah;

| 6.6 | ocenjuje, da je treba osrednje tematske točke dopolniti s splošnimi vprašanji javnega zdravja, zdravja ter zdravstvenega sektorja in sektorja socialnega varstva. Poleg tega je treba raziskati različne vidike razvoja mest, ne le tiste, ki so povezani z okoljskimi vidiki; |
| --- | --- |

6.6

ocenjuje, da je treba osrednje tematske točke dopolniti s splošnimi vprašanji javnega zdravja, zdravja ter zdravstvenega sektorja in sektorja socialnega varstva. Poleg tega je treba raziskati različne vidike razvoja mest, ne le tiste, ki so povezani z okoljskimi vidiki;

| 6.7 | glede na vlogo MSP, ki so gonilna sila evropskega gospodarstva, predlaga, da se poišče ravnovesje med velikimi pobudami in pobudami MSP v Sedmem okvirnem programu, na primer s povečanim financiranjem pobude Regija znanj; |
| --- | --- |

6.7

glede na vlogo MSP, ki so gonilna sila evropskega gospodarstva, predlaga, da se poišče ravnovesje med velikimi pobudami in pobudami MSP v Sedmem okvirnem programu, na primer s povečanim financiranjem pobude Regija znanj;

| 6.8 | spodbuja Komisijo, naj skuša opredeliti primere za vzorno znanstveno sodelovanje različnih udeležencev na lokalni ravni. To lahko izvede tudi v obliki natečaja; |
| --- | --- |

6.8

spodbuja Komisijo, naj skuša opredeliti primere za vzorno znanstveno sodelovanje različnih udeležencev na lokalni ravni. To lahko izvede tudi v obliki natečaja;

| 6.9 | priporoča Svetu in Evropskemu parlamentu, da se strinjata s predlogom Komisije o dodelitvi sredstev za sedmi okvirni program v višini 72.726 milijonov evrov. |
| --- | --- |

6.9

priporoča Svetu in Evropskemu parlamentu, da se strinjata s predlogom Komisije o dodelitvi sredstev za sedmi okvirni program v višini 72.726 milijonov evrov.

V Bruslju, 16. novembra 2005

Predsednik

Odbora regij

Peter STRAUB

---

(1)  UL C 71, z dne 22.3.2005, str. 22.

1

---

| 16.5.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 115/27 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 115/27

---

Mnenje Odbora regij o sporočilu Komisije – Prestrukturiranje in zaposlovanje – Predvidevanje in spremljanje prestrukturiranja za razvoj delovnih mest: vloga Evropske unije

(2006/C 115/06)

ODBOR REGIJ JE

ob upoštevanju sporočila Komisije Prestrukturiranje in zaposlovanje — Predvidevanje in spremljanje prestrukturiranja za razvoj delovnih mest: vloga Evropske unije (KOM(2005) 120 končno);

ob upoštevanju sklepa Evropske komisije z dne 31. 3. 2005, da se bo o tej zadevi posvetovala z Odborom, v skladu s prvim odstavkom člena 265 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti;

ob upoštevanju sklepa predsedstva Odbora z dne 12. 4. 2005, da komisijo za ekonomsko in socialno politiko zadolži za pripravo mnenja na to temo;

ob upoštevanju mnenja Odbora o integriranih smernicah za rast in delovna mesta 2005–2006 (CdR 147/2005 fin);

ob upoštevanju mnenja Odbora o reviziji smernic za regionalno državno pomoč (CdR 77/2005 fin);

ob upoštevanju mnenja Odbora o sporočilu Komisije o socialni agendi (CdR 80/2005 fin);

ob upoštevanju mnenja Odbora o sporočilu Komisije o socialni razsežnosti globalizacije — prispevek politike EU k širjenju koristi za vse (CdR 328/2004 fin);

ob upoštevanju osnutka mnenja Odbora CdR 148/2005 rev. 2, ki ga je komisija za ekonomsko in socialno politiko sprejela 23. septembra 2005 (poročevalka: ga. Irene Oldfather, poslanka škotskega parlamenta, (UK/PES),

na 62. plenarnem zasedanju 16. in 17. novembra 2005 (seja z dne 16. novembra) soglasno sprejel naslednje mnenje.

1.   Stališča Odbora regij

Odbor regij

| 1.1 | pozdravlja sporočilo kot koristen prispevek k pomembni razpravi o prestrukturiranju podjetij in učinkih na zaposlovanje. Prestrukturiranje je postalo odziv na spremembe trga, na oblikovanje notranjega trga in globalizacijo. Po mnenju mnogih podjetij je pomemben element ohranjanja konkurenčnosti, če ga razumemo kot priložnost za ustvarjanje novih dejavnosti z dodano vrednostjo in bolj trajnostnih delovnih mest na prizadetih območjih; |
| --- | --- |

1.1

pozdravlja sporočilo kot koristen prispevek k pomembni razpravi o prestrukturiranju podjetij in učinkih na zaposlovanje. Prestrukturiranje je postalo odziv na spremembe trga, na oblikovanje notranjega trga in globalizacijo. Po mnenju mnogih podjetij je pomemben element ohranjanja konkurenčnosti, če ga razumemo kot priložnost za ustvarjanje novih dejavnosti z dodano vrednostjo in bolj trajnostnih delovnih mest na prizadetih območjih;

| 1.2 | izraža zadovoljstvo, da je prestrukturiranje gospodarstva predmet razprave v okviru lizbonske strategije za rast in evropskega socialnega modela. Odbor želi poudariti pomembnost evropskega socialnega modela za zmanjševanje škodljivih posledic prestrukturiranja, ki jih čutijo tako državljani kot tudi lokalne skupnosti, in se zaveda potrebe po ustreznem preventivnem delovanju, kjer je to mogoče; |
| --- | --- |

1.2

izraža zadovoljstvo, da je prestrukturiranje gospodarstva predmet razprave v okviru lizbonske strategije za rast in evropskega socialnega modela. Odbor želi poudariti pomembnost evropskega socialnega modela za zmanjševanje škodljivih posledic prestrukturiranja, ki jih čutijo tako državljani kot tudi lokalne skupnosti, in se zaveda potrebe po ustreznem preventivnem delovanju, kjer je to mogoče;

| 1.3 | se strinja, da je za izpolnjevanje gospodarskih in socialnih zahtev treba zagotoviti dobro vodenje prestrukturiranja ter da mora prestrukturiranje postati del dolgoročne vizije razvoja evropskega gospodarstva. Le tako bodo spremembe tudi zares okrepile njegovo konkurenčnost; |
| --- | --- |

1.3

se strinja, da je za izpolnjevanje gospodarskih in socialnih zahtev treba zagotoviti dobro vodenje prestrukturiranja ter da mora prestrukturiranje postati del dolgoročne vizije razvoja evropskega gospodarstva. Le tako bodo spremembe tudi zares okrepile njegovo konkurenčnost;

| 1.4 | ugotavlja, da se sporočilo ukvarja samo z ravnjo EU. Zaradi ključne vloge, ki jo imajo lokalne in regionalne oblasti in države članice, Odbor regij obžaluje, da sporočilo ni vsebinsko obsežnejše in ni raziskalo medsebojnih vplivov različnih ravni oblasti in njihovih vlog. Vendar pa je EU pristojna za področja, kot so razvoj enotnega trga, trgovina, razvojna politika in lizbonska strategija. Pomembno je, da Evropska komisija upošteva vplive teh politik na prestrukturiranje gospodarstva in obratno; |
| --- | --- |

1.4

ugotavlja, da se sporočilo ukvarja samo z ravnjo EU. Zaradi ključne vloge, ki jo imajo lokalne in regionalne oblasti in države članice, Odbor regij obžaluje, da sporočilo ni vsebinsko obsežnejše in ni raziskalo medsebojnih vplivov različnih ravni oblasti in njihovih vlog. Vendar pa je EU pristojna za področja, kot so razvoj enotnega trga, trgovina, razvojna politika in lizbonska strategija. Pomembno je, da Evropska komisija upošteva vplive teh politik na prestrukturiranje gospodarstva in obratno;

| 1.5 | se strinja s sporočilom Komisije, da je lahko cena prestrukturiranja visoka, ne le za prizadete delavce, temveč tudi zaradi škodljivih posledic za lokalno in regionalno gospodarstvo; |
| --- | --- |

1.5

se strinja s sporočilom Komisije, da je lahko cena prestrukturiranja visoka, ne le za prizadete delavce, temveč tudi zaradi škodljivih posledic za lokalno in regionalno gospodarstvo;

| 1.6 | poudarja pomembno vlogo Evropskega centra za spremljanje sprememb pri iskanju najboljše prakse, kar bo omogočilo boljšo podlago za javno razpravo o prestrukturiranju in preseljevanju podjetij; |
| --- | --- |

1.6

poudarja pomembno vlogo Evropskega centra za spremljanje sprememb pri iskanju najboljše prakse, kar bo omogočilo boljšo podlago za javno razpravo o prestrukturiranju in preseljevanju podjetij;

SEDANJI IZZIVI

Odbor regij

| 1.7 | se strinja, da do prestrukturiranja lahko pride iz naslednjih razlogov:






  — | evropski enotni trg in mednarodno odpiranje gospodarstva, |
| --- | --- | --- |

1.7

se strinja, da do prestrukturiranja lahko pride iz naslednjih razlogov:

—

evropski enotni trg in mednarodno odpiranje gospodarstva,

| — | tehnološke inovacije, |
| --- | --- |

—

tehnološke inovacije,

| — | razvoj regulativnega okvira, |
| --- | --- |

—

razvoj regulativnega okvira,

| — | večje spremembe povpraševanja potrošnikov; |
| --- | --- |

—

večje spremembe povpraševanja potrošnikov;

| 1.8 | zagovarja mnenje, da bi sporočilo moralo natančneje raziskati pojav globalizacije in selitev velikega števila delovnih mest na območja zunaj Evropske unije; |
| --- | --- |

1.8

zagovarja mnenje, da bi sporočilo moralo natančneje raziskati pojav globalizacije in selitev velikega števila delovnih mest na območja zunaj Evropske unije;

| 1.9 | svetuje, naj bodo spremembe načina zaposlovanja v posameznih industrijskih sektorjih in kakovost delovnih mest pomemben dejavnik pri oblikovanju politike zaposlovanja in poklicnega usposabljanja ter industrijske in kmetijske politike na ravni Unije. Sporočilo navaja, da je bilo med letoma 1977 in 2002 v EU ustvarjenih približno 30 milijonov novih delovnih mest. 44 milijonov novih delovnih mest je bilo ustvarjenih na področju storitev, na področju industrije pa je bilo izgubljenih 7 milijonov delovnih mest in 7,5 milijonov na področju kmetijstva. Stopnja zaposlenosti se je povečala za 25,1 % za visoko kvalificirane delavce, 14,2 % za srednje kvalificirane delavce in le 2,2 % za nizko kvalificirane delavce; |
| --- | --- |

1.9

svetuje, naj bodo spremembe načina zaposlovanja v posameznih industrijskih sektorjih in kakovost delovnih mest pomemben dejavnik pri oblikovanju politike zaposlovanja in poklicnega usposabljanja ter industrijske in kmetijske politike na ravni Unije. Sporočilo navaja, da je bilo med letoma 1977 in 2002 v EU ustvarjenih približno 30 milijonov novih delovnih mest. 44 milijonov novih delovnih mest je bilo ustvarjenih na področju storitev, na področju industrije pa je bilo izgubljenih 7 milijonov delovnih mest in 7,5 milijonov na področju kmetijstva. Stopnja zaposlenosti se je povečala za 25,1 % za visoko kvalificirane delavce, 14,2 % za srednje kvalificirane delavce in le 2,2 % za nizko kvalificirane delavce;

| 1.10 | podpira sporočilo glede pozitivnih učinkov za rast in zaposlovanje, ki se bodo pokazali pri poglabljanju notranjega trga in odpiranju gospodarstva. Poleg tega Odbor z zadovoljstvom ugotavlja, da sporočilo priznava posledice omenjene politike na regije in potrebo po socialni pravičnosti; |
| --- | --- |

1.10

podpira sporočilo glede pozitivnih učinkov za rast in zaposlovanje, ki se bodo pokazali pri poglabljanju notranjega trga in odpiranju gospodarstva. Poleg tega Odbor z zadovoljstvom ugotavlja, da sporočilo priznava posledice omenjene politike na regije in potrebo po socialni pravičnosti;

| 1.11 | podpira stališče, izraženo v sporočilu, da politika lahko vpliva na učinke prestrukturiranja in tako izboljša delovanje trga delovne sile, izboljša aktivno politiko zaposlovanja in predvidi spremembe ter omogoči mehanizme, ki bi olajšali prehajanje med delovnimi mesti. Odbor želi poudariti pomembnost učinkovitih strategij lokalnega in regionalnega gospodarskega razvoja, ki pospešujejo gospodarsko rast in razvejanost gospodarstva. V takšnih gospodarstvih je prestrukturiranje podjetij veliko lažje; |
| --- | --- |

1.11

podpira stališče, izraženo v sporočilu, da politika lahko vpliva na učinke prestrukturiranja in tako izboljša delovanje trga delovne sile, izboljša aktivno politiko zaposlovanja in predvidi spremembe ter omogoči mehanizme, ki bi olajšali prehajanje med delovnimi mesti. Odbor želi poudariti pomembnost učinkovitih strategij lokalnega in regionalnega gospodarskega razvoja, ki pospešujejo gospodarsko rast in razvejanost gospodarstva. V takšnih gospodarstvih je prestrukturiranje podjetij veliko lažje;

| 1.12 | ugotavlja, da reformni zakon Trade Adjustment Assistance Reform Act, ki so ga Združene države sprejele leta 2002, predstavlja pozitiven primer odpiranja gospodarstva in zagotavljanja pomoči podjetjem in zaposlenim. Odbor verjame, da tudi v EU obstaja veliko vladnih agencij, ki so v procesu prestrukturiranja, ki se ga lahko uporabi kot model. |
| --- | --- |

1.12

ugotavlja, da reformni zakon Trade Adjustment Assistance Reform Act, ki so ga Združene države sprejele leta 2002, predstavlja pozitiven primer odpiranja gospodarstva in zagotavljanja pomoči podjetjem in zaposlenim. Odbor verjame, da tudi v EU obstaja veliko vladnih agencij, ki so v procesu prestrukturiranja, ki se ga lahko uporabi kot model.

ODZIVI NA RAVNI SKUPNOSTI

i)   Splošni pristop

Odbor regij

| 1.13 | podpira potrebo po večji usklajenosti tistih politik Skupnosti, ki imajo vpliv na prestrukturiranje, in še zlasti pozdravlja oblikovanje delovne skupine, ki bo vključevala vse službe Komisije z vplivom na prestrukturiranje; |
| --- | --- |

1.13

podpira potrebo po večji usklajenosti tistih politik Skupnosti, ki imajo vpliv na prestrukturiranje, in še zlasti pozdravlja oblikovanje delovne skupine, ki bo vključevala vse službe Komisije z vplivom na prestrukturiranje;

| 1.14 | se strinja s preverjanjem politik Skupnosti, ki vplivajo na prestrukturiranje. Tako bo mogoče politike ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

1.14

se strinja s preverjanjem politik Skupnosti, ki vplivajo na prestrukturiranje. Tako bo mogoče politike ustrezno spremeniti.

ii)   Reforma evropske strategije zaposlovanja (ESZ)

Odbor regij

| 1.15 | poziva države članice k učinkovitemu in takojšnjemu izvajanju ukrepov, določenih v evropski strategiji zaposlovanja; |
| --- | --- |

1.15

poziva države članice k učinkovitemu in takojšnjemu izvajanju ukrepov, določenih v evropski strategiji zaposlovanja;

| 1.16 | pozdravlja pomembne povezave, ki jih vidi sporočilo med lizbonsko strategijo, evropsko strategijo zaposlovanja in strukturnimi skladi EU. Odbor poudarja pomembnost ukrepov za podporo prilagajanju in prestrukturiranju, ki jih predlagata Komisija in Evropski socialni sklad (ESS). Odbor tudi opozarja na potrebo po kakovostnem usposabljanju vodstvenega kadra, ki bo usmerjen v osnovne lokalne potrebe in bo temeljil na obsežnem partnerstvu, da bodo delodajalci in zaposleni sposobni aktivno obvladovati spremembe. Zato Odbor pozdravlja predlog usposabljanja t. i. „upravljavcev sprememb“ („change managers“) |
| --- | --- |

1.16

pozdravlja pomembne povezave, ki jih vidi sporočilo med lizbonsko strategijo, evropsko strategijo zaposlovanja in strukturnimi skladi EU. Odbor poudarja pomembnost ukrepov za podporo prilagajanju in prestrukturiranju, ki jih predlagata Komisija in Evropski socialni sklad (ESS). Odbor tudi opozarja na potrebo po kakovostnem usposabljanju vodstvenega kadra, ki bo usmerjen v osnovne lokalne potrebe in bo temeljil na obsežnem partnerstvu, da bodo delodajalci in zaposleni sposobni aktivno obvladovati spremembe. Zato Odbor pozdravlja predlog usposabljanja t. i. „upravljavcev sprememb“ („change managers“)

| 1.17 | se brez zadržkov strinja z zaključkom sporočila, ki navaja, da „je predvidevanje sprememb najbolj učinkovito na lokalni ravni“ in da „morata regionalna in kohezijska politika Evropske unije imeti vlogo pobudnika“ (1); |
| --- | --- |

1.17

se brez zadržkov strinja z zaključkom sporočila, ki navaja, da „je predvidevanje sprememb najbolj učinkovito na lokalni ravni“ in da „morata regionalna in kohezijska politika Evropske unije imeti vlogo pobudnika“ (1);

| 1.18 | poziva države članice, naj zagotovijo ustrezna finančna sredstva za izvajanje regionalne in kohezijske politike, da bo le-ta tudi zares lahko pobudnik sprememb; |
| --- | --- |

1.18

poziva države članice, naj zagotovijo ustrezna finančna sredstva za izvajanje regionalne in kohezijske politike, da bo le-ta tudi zares lahko pobudnik sprememb;

| 1.19 | opozarja, da nekatere regije iz starih držav članic še vedno potrebujejo stalno pomoč politik, usmerjenih v regionalni razvoj, preko strukturnih in kohezijskih skladov, vsaj v prehodnem obdobju, da bi se lahko približale drugim evropskim regijam; |
| --- | --- |

1.19

opozarja, da nekatere regije iz starih držav članic še vedno potrebujejo stalno pomoč politik, usmerjenih v regionalni razvoj, preko strukturnih in kohezijskih skladov, vsaj v prehodnem obdobju, da bi se lahko približale drugim evropskim regijam;

iii)   Reforma finančnih instrumentov Skupnosti

Odbor regij

| 1.20 | se strinja s sporočilom, da tako kot evropska strategija zaposlovanja in evropski strukturni skladi, lahko tudi sedmi okvirni program ter programi izobraževanja in usposabljanja pospešijo razvoj konkurenčnega gospodarstva, ki temelji na znanju, ki spodbuja mobilnost; |
| --- | --- |

1.20

se strinja s sporočilom, da tako kot evropska strategija zaposlovanja in evropski strukturni skladi, lahko tudi sedmi okvirni program ter programi izobraževanja in usposabljanja pospešijo razvoj konkurenčnega gospodarstva, ki temelji na znanju, ki spodbuja mobilnost;

| 1.21 | predlaga povečanje pomoči za raziskave, razvoj in inovacije na podlagi konkretnih koristi, ki jo imajo te dejavnosti za prestrukturiranje podjetij in za zmanjšanje morebitnih negativnih učinkov prestrukturiranja za nekatera lokalna in regionalna gospodarstva; |
| --- | --- |

1.21

predlaga povečanje pomoči za raziskave, razvoj in inovacije na podlagi konkretnih koristi, ki jo imajo te dejavnosti za prestrukturiranje podjetij in za zmanjšanje morebitnih negativnih učinkov prestrukturiranja za nekatera lokalna in regionalna gospodarstva;

| 1.22 | opaža, da ni bil upoštevan različni vpliv prestrukturiranja na moške in ženske, kar ovira sprejetje ukrepov, ki bi bili posebej prilagojeni posameznim vprašanjem; |
| --- | --- |

1.22

opaža, da ni bil upoštevan različni vpliv prestrukturiranja na moške in ženske, kar ovira sprejetje ukrepov, ki bi bili posebej prilagojeni posameznim vprašanjem;

| 1.23 | izraža zaskrbljenost zaradi nizke ravni finančnih sredstev, ki so jih države članice pri pogajanjih namenile doseganju konkurenčnosti. Prestrukturiranje se bo še vedno nadaljevalo in veliko področij potrebuje podporo pri dokončni posodobitvi regionalnega gospodarstva in oblikovanju gospodarstva, temelječega na znanju; |
| --- | --- |

1.23

izraža zaskrbljenost zaradi nizke ravni finančnih sredstev, ki so jih države članice pri pogajanjih namenile doseganju konkurenčnosti. Prestrukturiranje se bo še vedno nadaljevalo in veliko področij potrebuje podporo pri dokončni posodobitvi regionalnega gospodarstva in oblikovanju gospodarstva, temelječega na znanju;

| 1.24 | ponovno izraža podporo predlogu za ustanovitev sklada za prilagajanje rasti, ki ga je Komisija posredovala med pogajanji o strukturnih skladih EU za obdobje 2007–2013; |
| --- | --- |

1.24

ponovno izraža podporo predlogu za ustanovitev sklada za prilagajanje rasti, ki ga je Komisija posredovala med pogajanji o strukturnih skladih EU za obdobje 2007–2013;

| 1.25 | pozdravlja oživitev pobude za ustanovitev sklada za prilagajanje globalizaciji, ki bi bil namenjen lajšanju pomembnih ekonomskih in socialnih šokov na lokalni in regionalni ravni, ki so posledica prestrukturiranja zaradi globalizacije in ki jih lokalne in regionalni oblasti ne morejo predvideti; |
| --- | --- |

1.25

pozdravlja oživitev pobude za ustanovitev sklada za prilagajanje globalizaciji, ki bi bil namenjen lajšanju pomembnih ekonomskih in socialnih šokov na lokalni in regionalni ravni, ki so posledica prestrukturiranja zaradi globalizacije in ki jih lokalne in regionalni oblasti ne morejo predvideti;

| 1.26 | poudarja pomembnost reforme skupne kmetijske politike in politike razvoja podeželja za zmanjšanje škodljivih učinkov, ki jih prestrukturiranje povzroča kmetijskim delavcem in podeželskim skupnostim in posebej poudarja koristnost politik za endogeni razvoj.; |
| --- | --- |

1.26

poudarja pomembnost reforme skupne kmetijske politike in politike razvoja podeželja za zmanjšanje škodljivih učinkov, ki jih prestrukturiranje povzroča kmetijskim delavcem in podeželskim skupnostim in posebej poudarja koristnost politik za endogeni razvoj.;

iv)   Industrijska in podjetniška politika

Odbor regij

| 1.27 | podpira stališče, ki ga je EU sprejela aprila 2004 ob reviziji industrijske in podjetniške politike. Revizija je izboljšala okvirne predpise za podjetja, podprla večjo konkurenčnost in inovacije ter vpeljala usklajeno delovanje na ravni sektorjev; |
| --- | --- |

1.27

podpira stališče, ki ga je EU sprejela aprila 2004 ob reviziji industrijske in podjetniške politike. Revizija je izboljšala okvirne predpise za podjetja, podprla večjo konkurenčnost in inovacije ter vpeljala usklajeno delovanje na ravni sektorjev;

| 1.28 | se strinja s predlogom v sporočilu, da Evropska komisija opredeli sektorje, v katerih prihaja do hitrih in daljnosežnih sprememb in se nato prek skupin, ki bodo oblikovane na visoki ravni in bodo vključevale vse zainteresirane strani, osredotoči na preučitev razvoja konkurenčnosti, nevarnosti in možnosti za okolje, posledic za regionalno raven in ukrepov, ki jih Skupnost lahko sprejme za predvidevanje in obvladovanje sprememb. |
| --- | --- |

1.28

se strinja s predlogom v sporočilu, da Evropska komisija opredeli sektorje, v katerih prihaja do hitrih in daljnosežnih sprememb in se nato prek skupin, ki bodo oblikovane na visoki ravni in bodo vključevale vse zainteresirane strani, osredotoči na preučitev razvoja konkurenčnosti, nevarnosti in možnosti za okolje, posledic za regionalno raven in ukrepov, ki jih Skupnost lahko sprejme za predvidevanje in obvladovanje sprememb.

v)   Politika konkurence

Odbor regij

| 1.29 | ugotavlja, da so bile sedanje smernice za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah sprejete oktobra 2004 brez posvetovanja z Odborom regij ali Evropskim parlamentom; |
| --- | --- |

1.29

ugotavlja, da so bile sedanje smernice za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah sprejete oktobra 2004 brez posvetovanja z Odborom regij ali Evropskim parlamentom;

| 1.30 | ugotavlja, da je Komisija junija 2005 izdala Akcijski načrt državnih pomoči (2) („State Aid Action Plan“, SAAP), o katerem bo Odbor regij izdelal ločeno mnenje. Odbor poleg tega ugotavlja, da je SAAP za obdobje 2007/2008 napovedal oceno in spremembo smernic o pomoči za reševanje in prestrukturiranje ter opozarja na potrebo po posvetovanju z Odborom regij pred sprejetjem novih smernic v letu 2009; |
| --- | --- |

1.30

ugotavlja, da je Komisija junija 2005 izdala Akcijski načrt državnih pomoči (2) („State Aid Action Plan“, SAAP), o katerem bo Odbor regij izdelal ločeno mnenje. Odbor poleg tega ugotavlja, da je SAAP za obdobje 2007/2008 napovedal oceno in spremembo smernic o pomoči za reševanje in prestrukturiranje ter opozarja na potrebo po posvetovanju z Odborom regij pred sprejetjem novih smernic v letu 2009;

| 1.31 | poudarja pomembnost osnutka uredbe o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu (KOM(2004) 492), ki določa, da morajo podjetja vrniti sredstva, ki so jih prejela iz skladov, če v sedmih letih od sklepa o financiranju prenehajo s proizvodnjo in s tem ukinejo delovna mesta (člen 56). |
| --- | --- |

1.31

poudarja pomembnost osnutka uredbe o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu (KOM(2004) 492), ki določa, da morajo podjetja vrniti sredstva, ki so jih prejela iz skladov, če v sedmih letih od sklepa o financiranju prenehajo s proizvodnjo in s tem ukinejo delovna mesta (člen 56).

vi)   Zunanja politika

Odbor regij

| 1.32 | pozdravlja navedbo v sporočilu, da socialna agenda velja za zunanje ukrepe in vključuje pospeševanje zaposlovanja, socialno politiko in primerne delovne pogoje za vse. Nadalje sporočilo navaja, da k ciljem socialne agende spadajo tudi krepitev temeljnih socialnih pravic, razvoj socialnega dialoga, socialna odgovornost gospodarskih družb in proaktivno upravljanje sprememb na globalni ravni. Ti cilji bodo vodili EU pri pogajanjih z mednarodnimi organizacijami, kot so Mednarodna organizacija dela (ILO), Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD), Združeni narodi (ZN), Mednarodni denarni sklad (MDS), Svetovna banka in Svetovna trgovinska organizacija (STO); |
| --- | --- |

1.32

pozdravlja navedbo v sporočilu, da socialna agenda velja za zunanje ukrepe in vključuje pospeševanje zaposlovanja, socialno politiko in primerne delovne pogoje za vse. Nadalje sporočilo navaja, da k ciljem socialne agende spadajo tudi krepitev temeljnih socialnih pravic, razvoj socialnega dialoga, socialna odgovornost gospodarskih družb in proaktivno upravljanje sprememb na globalni ravni. Ti cilji bodo vodili EU pri pogajanjih z mednarodnimi organizacijami, kot so Mednarodna organizacija dela (ILO), Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD), Združeni narodi (ZN), Mednarodni denarni sklad (MDS), Svetovna banka in Svetovna trgovinska organizacija (STO);

vii)   Krepitev partnerstva za spremembe

Odbor regij

| 1.33 | podpira pripombe v sporočilu, da si bo Komisija prizadevala za partnerstvo za spremembe s krepitvijo socialnega dialoga, s sporočilom o socialni odgovornosti gospodarskih družb in oblikovanjem foruma „Prestrukturiranje“; |
| --- | --- |

1.33

podpira pripombe v sporočilu, da si bo Komisija prizadevala za partnerstvo za spremembe s krepitvijo socialnega dialoga, s sporočilom o socialni odgovornosti gospodarskih družb in oblikovanjem foruma „Prestrukturiranje“;

| 1.34 | verjame, da je bil prvi forum „Prestrukturiranje“ junija 2005 velik uspeh in pozdravlja uveljavitev foruma kot rednega dogodka. Odbor še posebej pozdravlja namen, da se naslednji forum osredotoči na lokalno in regionalno raven; |
| --- | --- |

1.34

verjame, da je bil prvi forum „Prestrukturiranje“ junija 2005 velik uspeh in pozdravlja uveljavitev foruma kot rednega dogodka. Odbor še posebej pozdravlja namen, da se naslednji forum osredotoči na lokalno in regionalno raven;

| 1.35 | se strinja, da se mora predlagano sporočilo o socialni odgovornosti gospodarskih družb osredotočiti na najboljše prakse podjetij in drugih zainteresiranih strani. Sporočilo navaja, da so podjetja, ki so sposobna izpeljati prestrukturiranje na socialno odgovoren način, pogosto podjetja z boljšimi rezultati na področju tržne konkurenčnosti in prilagodljivosti. Odbor pozdravlja te zaključke; |
| --- | --- |

1.35

se strinja, da se mora predlagano sporočilo o socialni odgovornosti gospodarskih družb osredotočiti na najboljše prakse podjetij in drugih zainteresiranih strani. Sporočilo navaja, da so podjetja, ki so sposobna izpeljati prestrukturiranje na socialno odgovoren način, pogosto podjetja z boljšimi rezultati na področju tržne konkurenčnosti in prilagodljivosti. Odbor pozdravlja te zaključke;

| 1.36 | pozdravlja predlog sporočila, da se Evropski center za spremljanje sprememb pooblasti za spremljanje poteka prestrukturiranja in izdelavo analize kakovostnih in količinskih vidikov prestrukturiranja, ki bodo v pomoč pri javnih razpravah. |
| --- | --- |

1.36

pozdravlja predlog sporočila, da se Evropski center za spremljanje sprememb pooblasti za spremljanje poteka prestrukturiranja in izdelavo analize kakovostnih in količinskih vidikov prestrukturiranja, ki bodo v pomoč pri javnih razpravah.

viii)   Prilagajanje regulativnega okvira in sporazumov

| 1.37 | pozdravlja predloge za regulativne ukrepe in ukrepe za posodobitev in poenostavitev, ki so določeni v lizbonskem akcijskem programu in predlogu za zeleno knjigo o delovnem pravu, ki bo preučila nove modele organizacije dela in vlogo delovnega prava pri obvladovanju prestrukturiranja. Ob tem bi lahko preučili tudi pospeševanje „merljivega prestrukturiranja“. Ukrepi, povezani s to vrsto prestrukturiranja, vključujejo obdobja za usposabljanje, študijske dopuste, delitev delovnega mesta, delo na daljavo in delo za krajši delovni čas ter so manj moteči kot prisilna odpuščanja, ki so povezana z agresivnejšim načinom prestrukturiranja; |
| --- | --- |

1.37

pozdravlja predloge za regulativne ukrepe in ukrepe za posodobitev in poenostavitev, ki so določeni v lizbonskem akcijskem programu in predlogu za zeleno knjigo o delovnem pravu, ki bo preučila nove modele organizacije dela in vlogo delovnega prava pri obvladovanju prestrukturiranja. Ob tem bi lahko preučili tudi pospeševanje „merljivega prestrukturiranja“. Ukrepi, povezani s to vrsto prestrukturiranja, vključujejo obdobja za usposabljanje, študijske dopuste, delitev delovnega mesta, delo na daljavo in delo za krajši delovni čas ter so manj moteči kot prisilna odpuščanja, ki so povezana z agresivnejšim načinom prestrukturiranja;

ix)   Druga faza posvetovanj evropskih socialnih partnerjev o prestrukturiranju podjetij in evropskih svetov delavcev

Odbor regij

| 1.38 | se strinja s sporočilom, da morajo socialni partnerji bolj dejavno sodelovati v postopku predvidevanja in obvladovanja sprememb ter postopku prestrukturiranja; |
| --- | --- |

1.38

se strinja s sporočilom, da morajo socialni partnerji bolj dejavno sodelovati v postopku predvidevanja in obvladovanja sprememb ter postopku prestrukturiranja;

| 1.39 | pozdravlja stališče Komisije o reviziji direktive o svetih delavcev, ki se je začela aprila 2004. Komisija je izpostavila štiri točke za sporazum o vlogi svetov delavcev pri predvidevanju in obvladovanju sprememb ter prestrukturiranju. K omenjenim štirim točkam spada tudi sprejem najboljše prakse in splošnih pristopov k prestrukturiranju. |
| --- | --- |

1.39

pozdravlja stališče Komisije o reviziji direktive o svetih delavcev, ki se je začela aprila 2004. Komisija je izpostavila štiri točke za sporazum o vlogi svetov delavcev pri predvidevanju in obvladovanju sprememb ter prestrukturiranju. K omenjenim štirim točkam spada tudi sprejem najboljše prakse in splošnih pristopov k prestrukturiranju.

2.   Priporočila Odbora regij

Odbor regij

| 2.1 | je mnenja, da je gospodarsko prestrukturiranje podjetij neizogiben del procesa posodobitve, če želimo oblikovati gospodarstvo, ki je usmerjeno v prihodnost in temelji na znanju. Vendar Odbor poudarja potrebo po krepitvi evropskega socialnega modela, da bi se zmanjšale težave, ki jih prestrukturiranje lahko povzroči posameznikom in lokalnim skupnostim; |
| --- | --- |

2.1

je mnenja, da je gospodarsko prestrukturiranje podjetij neizogiben del procesa posodobitve, če želimo oblikovati gospodarstvo, ki je usmerjeno v prihodnost in temelji na znanju. Vendar Odbor poudarja potrebo po krepitvi evropskega socialnega modela, da bi se zmanjšale težave, ki jih prestrukturiranje lahko povzroči posameznikom in lokalnim skupnostim;

| 2.2 | se strinja z Evropsko komisijo, da je vloga foruma „prestrukturiranje“ zelo koristna in da bi v prihodnje moral forum preučiti svojo vlogo v procesu prestrukturiranja na lokalni in regionalni ravni; |
| --- | --- |

2.2

se strinja z Evropsko komisijo, da je vloga foruma „prestrukturiranje“ zelo koristna in da bi v prihodnje moral forum preučiti svojo vlogo v procesu prestrukturiranja na lokalni in regionalni ravni;

| 2.3 | zahteva več raziskav o odzivih vlad na prestrukturiranje podjetij, še posebej o vlogah in medsebojnem delovanju nacionalnih, regionalnih in lokalnih ravni oblasti ter ravni EU. Poleg tega zahteva več raziskav vzrokov prestrukturiranja, zlasti globalizacije; |
| --- | --- |

2.3

zahteva več raziskav o odzivih vlad na prestrukturiranje podjetij, še posebej o vlogah in medsebojnem delovanju nacionalnih, regionalnih in lokalnih ravni oblasti ter ravni EU. Poleg tega zahteva več raziskav vzrokov prestrukturiranja, zlasti globalizacije;

| 2.4 | zahteva, da se evropske, nacionalne in lokalne politike osredotočijo na „varnost zaposlitve“ namesto na „varnost delovnega mesta“, kar bi nas oddaljilo od koncepta „služba za celo življenje“ („varnost delovnega mesta“) in približalo stanju, ko se zaposleni izobražujejo za to, da bi lažje našli novo službo („varnost zaposlitve“); |
| --- | --- |

2.4

zahteva, da se evropske, nacionalne in lokalne politike osredotočijo na „varnost zaposlitve“ namesto na „varnost delovnega mesta“, kar bi nas oddaljilo od koncepta „služba za celo življenje“ („varnost delovnega mesta“) in približalo stanju, ko se zaposleni izobražujejo za to, da bi lažje našli novo službo („varnost zaposlitve“);

| 2.5 | poudarja vlogo evropskega centra za spremljanje sprememb, še posebno njegovo vlogo pri zagotavljanju najnovejših informacij o prestrukturiranju gospodarstva, ki bodo koristile razpravi o predvidevanju in obvladovanju sprememb; |
| --- | --- |

2.5

poudarja vlogo evropskega centra za spremljanje sprememb, še posebno njegovo vlogo pri zagotavljanju najnovejših informacij o prestrukturiranju gospodarstva, ki bodo koristile razpravi o predvidevanju in obvladovanju sprememb;

| 2.6 | poudarja potrebo po boljšem usklajevanju politik EU za boljše prilagajanje in obvladovanje sprememb, in v skladu priporočil Komisije predlaga vključitev politike izobraževanja in usposabljanja v seznam politik, ki jih je treba bolj uskladiti; |
| --- | --- |

2.6

poudarja potrebo po boljšem usklajevanju politik EU za boljše prilagajanje in obvladovanje sprememb, in v skladu priporočil Komisije predlaga vključitev politike izobraževanja in usposabljanja v seznam politik, ki jih je treba bolj uskladiti;

| 2.7 | si želi uspešno delujočo evropsko strategijo zaposlovanja, ki bo imela ključno vlogo pri prilagajanju na spremembe in njihovem obvladovanju ter ustvarjanju zaposlitvenih možnostih v rastočih sektorjih; |
| --- | --- |

2.7

si želi uspešno delujočo evropsko strategijo zaposlovanja, ki bo imela ključno vlogo pri prilagajanju na spremembe in njihovem obvladovanju ter ustvarjanju zaposlitvenih možnostih v rastočih sektorjih;

| 2.8 | poudarja, da je prestrukturiranje podjetij lažje obvladovati, če lokalne in regionalne agencije oblikujejo strategije gospodarskega razvoja, ki pospešujejo rast in razvejanost gospodarstva. Tako nekdanji delavci tudi lažje najdejo novo zaposlitev; |
| --- | --- |

2.8

poudarja, da je prestrukturiranje podjetij lažje obvladovati, če lokalne in regionalne agencije oblikujejo strategije gospodarskega razvoja, ki pospešujejo rast in razvejanost gospodarstva. Tako nekdanji delavci tudi lažje najdejo novo zaposlitev;

| 2.9 | priznava ključno vlogo, ki jo imajo evropski strukturni skladi in Evropski socialni sklad pri prestrukturiranju in obvladovanju sprememb. Odbor poziva države članice, da odobrijo proračun EU, ki bo lokalnim in regionalnih oblastem omogočil posodobitev njihovih gospodarstev in tako zmanjšal škodljive učinke prestrukturiranja v posameznih podjetjih, ob upoštevanju dejstva, da je to horizontalna težava, ki prizadene različne regije; |
| --- | --- |

2.9

priznava ključno vlogo, ki jo imajo evropski strukturni skladi in Evropski socialni sklad pri prestrukturiranju in obvladovanju sprememb. Odbor poziva države članice, da odobrijo proračun EU, ki bo lokalnim in regionalnih oblastem omogočil posodobitev njihovih gospodarstev in tako zmanjšal škodljive učinke prestrukturiranja v posameznih podjetjih, ob upoštevanju dejstva, da je to horizontalna težava, ki prizadene različne regije;

| 2.10 | priporoča, da države članice ponovno pretehtajo možnost oblikovanja sklada za prilagajanje rasti ali globalizaciji v okviru evropskih strukturnih skladov, ki bi EU omogočil posredovanje v primeru krize v lokalnem ali regionalnem gospodarstvu; Odbor meni, da bi ta sklad uporabili le takrat, ko je v regiji dosežen prag, določen glede na število zaposlenih, ki jih je prizadel nepredvidljiv šok, povezan s prestrukturiranjem, in glede na stopnjo brezposelnosti v regiji in posledice za BND regije. Odbor se strinja, da bi moral ta sklad pokrivati ukrepe za blažitev posledic, ki jih šok povzroča človeškemu kapitalu, torej s šolanjem in premestitvijo delavcev, ter priporoča, da bi bil ta sklad kot stalni neodvisni sklad del proračuna EU z lastnim fiksnim letnim proračunom. Odbor se zavzema za to, da se za ta sklad nameni 1 milijarda EUR letno; |
| --- | --- |

2.10

priporoča, da države članice ponovno pretehtajo možnost oblikovanja sklada za prilagajanje rasti ali globalizaciji v okviru evropskih strukturnih skladov, ki bi EU omogočil posredovanje v primeru krize v lokalnem ali regionalnem gospodarstvu; Odbor meni, da bi ta sklad uporabili le takrat, ko je v regiji dosežen prag, določen glede na število zaposlenih, ki jih je prizadel nepredvidljiv šok, povezan s prestrukturiranjem, in glede na stopnjo brezposelnosti v regiji in posledice za BND regije. Odbor se strinja, da bi moral ta sklad pokrivati ukrepe za blažitev posledic, ki jih šok povzroča človeškemu kapitalu, torej s šolanjem in premestitvijo delavcev, ter priporoča, da bi bil ta sklad kot stalni neodvisni sklad del proračuna EU z lastnim fiksnim letnim proračunom. Odbor se zavzema za to, da se za ta sklad nameni 1 milijarda EUR letno;

| 2.11 | priporoča, da EU preuči možnosti za dosego razvejanosti kmetijskega gospodarstva in izboljša njegovo konkurenčnost, s čimer bi lahko zmanjšali hude posledice prestrukturiranja v kmetijstvu, zlasti poudarja pomen politik za endogeni razvoj pri tem; |
| --- | --- |

2.11

priporoča, da EU preuči možnosti za dosego razvejanosti kmetijskega gospodarstva in izboljša njegovo konkurenčnost, s čimer bi lahko zmanjšali hude posledice prestrukturiranja v kmetijstvu, zlasti poudarja pomen politik za endogeni razvoj pri tem;

| 2.12 | čeprav Odbor pozdravlja predloge o industrijski in podjetniški politiki, priporoča, da Evropska komisija tesneje sodeluje z lokalnimi in regionalnimi oblastmi pri opredeljevanju sektorjev, za katere so značilne hitre spremembe; |
| --- | --- |

2.12

čeprav Odbor pozdravlja predloge o industrijski in podjetniški politiki, priporoča, da Evropska komisija tesneje sodeluje z lokalnimi in regionalnimi oblastmi pri opredeljevanju sektorjev, za katere so značilne hitre spremembe;

| 2.13 | želi podati svoje mnenje o reviziji smernic za reševanje in prestrukturiranje, ki je načrtovana za obdobje 2007/2008; |
| --- | --- |

2.13

želi podati svoje mnenje o reviziji smernic za reševanje in prestrukturiranje, ki je načrtovana za obdobje 2007/2008;

| 2.14 | priporoča, da se pri pogajanjih z mednarodnimi organizacijami in na krogu pogajanj o razvoju v Dohi veliko pozornosti nameni socialni agendi; |
| --- | --- |

2.14

priporoča, da se pri pogajanjih z mednarodnimi organizacijami in na krogu pogajanj o razvoju v Dohi veliko pozornosti nameni socialni agendi;

| 2.15 | poudarja potrebo po odgovornem obvladovanju sprememb in prestrukturiranja na ravni podjetij in različnih ravneh oblasti. Zagotoviti je treba tudi, da se delodajalci zavedajo svojih obveznosti. Odbor je mnenja, da je na ravni EU to mogoče doseči na več načinov in sicer s pomočjo krepitve socialnega dialoga, s pomočjo sporočila o socialni odgovornosti gospodarskih družb ter pogajanjih o direktivi sveta delavcev; |
| --- | --- |

2.15

poudarja potrebo po odgovornem obvladovanju sprememb in prestrukturiranja na ravni podjetij in različnih ravneh oblasti. Zagotoviti je treba tudi, da se delodajalci zavedajo svojih obveznosti. Odbor je mnenja, da je na ravni EU to mogoče doseči na več načinov in sicer s pomočjo krepitve socialnega dialoga, s pomočjo sporočila o socialni odgovornosti gospodarskih družb ter pogajanjih o direktivi sveta delavcev;

| 2.16 | priporoča, da podjetja najprej preučijo možnosti pospeševanja „merljivega prestrukturiranja“. Možni ukrepi, povezani s to vrsto prestrukturiranja, vključujejo obdobja za usposabljanje, študijske dopuste, delitev delovnega mesta, delo na daljavo in delo za krajši delovni čas in so milejši kot ustvarjanje presežka delovne sile, ki nastane pri agresivnejšem prestrukturiranju z zapiranjem podružnic. |
| --- | --- |

2.16

priporoča, da podjetja najprej preučijo možnosti pospeševanja „merljivega prestrukturiranja“. Možni ukrepi, povezani s to vrsto prestrukturiranja, vključujejo obdobja za usposabljanje, študijske dopuste, delitev delovnega mesta, delo na daljavo in delo za krajši delovni čas in so milejši kot ustvarjanje presežka delovne sile, ki nastane pri agresivnejšem prestrukturiranju z zapiranjem podružnic.

V Bruslju, 16. november 2005

Predsednik

Odbora regij

Peter STRAUB

---

(1)  KOM(2005) 120 stran 11, zadnja točka.

1

(2)  KOM(2005) 107 končno - CdR 225/2005.

2

---

| 16.5.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 115/32 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 115/32

---

Mnenje Odbora regij o vlogi regionalnih parlamentov z zakonodajnimi pooblastili v demokratičnem življenju Unije

(2006/C 115/07)

ODBOR REGIJ JE

ob upoštevanju sklepa predsedstva z dne 15. junija 2004 komisijo za ustavne zadeve in evropsko upravljanje prosi, da pripravi mnenje na lastno pobudo o vlogi regionalnih parlamentov z v demokratičnem življenju Unije;

ob upoštevanju Pogodbe o ustavi za Evropo in zlasti njenih določb o izvajanju načela subsidiarnosti;

ob upoštevanju svojega mnenja o Pogodbi o ustavi za Evropo (CdR 354/2003 (1));

ob upoštevanju svojega mnenja s 13. oktobra o obdobju za razmislek: potek, teme in okvir za ovrednotenje razprave o Evropski uniji (CdR 250/2005 fin);

ob upoštevanju skupnega akcijskega načrta Odbora regij in Konference zakonodajnih skupščin evropskih regij (CALRE) za obdobje 2003-2004;

ob upoštevanju izjav, ki so jo jih predsedniki evropskih regionalnih zakonodajnih skupščin sprejeli 27. in 28. oktobra 2003 v Reggiu di Calabria, 26. oktobra 2004 v Milanu ter 24. in 25. oktobra 2005 v Barceloni;

ob upoštevanju dokumenta iz Ovieda, s katerim je bila leta 1997 ustanovljena Konferenca zakonodajnih skupščin evropskih regij (CALRE) in v katerem so opredeljeni njeni cilji in načela;

ob upoštevanju osnutka mnenja (CdR 221/2004 rev. 3), ki ga je sprejela komisija za ustavne zadeve in evropsko upravo 22. aprila 2005 (poročevalec: g. Luc VAN DEN BRANDE, BE-ELS, poslanec flamskega parlamenta in senator);

| 1) | ker imajo v določenih državah članicah regije zakonodajna pooblastila in so zato pristojne za izvajanje evropske zakonodaje; |
| --- | --- |

1)

ker imajo v določenih državah članicah regije zakonodajna pooblastila in so zato pristojne za izvajanje evropske zakonodaje;

| 2) | ker so je bila regijam z zakonodajnimi pooblastili s Pogodbo o ustavi za Evropo izrecno dodeljena posebna pristojnost v postopku nadzora nad uporabo načela subsidiarnosti in s tem posebno mesto v demokratičnem odločanju Evropske unije; |
| --- | --- |

2)

ker so je bila regijam z zakonodajnimi pooblastili s Pogodbo o ustavi za Evropo izrecno dodeljena posebna pristojnost v postopku nadzora nad uporabo načela subsidiarnosti in s tem posebno mesto v demokratičnem odločanju Evropske unije;

| 3) | ker se to mnenje omejuje na posebnost regionalnih parlamentov z zakonodajnimi pooblastili zaradi pristojnosti, ki jim jih daje ustavna pogodba, in ne vključuje priznanja pomembnosti različnih ravni političnega odločanja, njegova priporočila pa se nanašajo tudi nanje mutatis mutandis; |
| --- | --- |

3)

ker se to mnenje omejuje na posebnost regionalnih parlamentov z zakonodajnimi pooblastili zaradi pristojnosti, ki jim jih daje ustavna pogodba, in ne vključuje priznanja pomembnosti različnih ravni političnega odločanja, njegova priporočila pa se nanašajo tudi nanje mutatis mutandis;

| 4) | ker regionalni parlamenti z zakonodajnimi pooblastili v celoti zagotavljajo izvajanje sprejetih odločitev in so zato izrecno omenjeni v Protokolu o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti; |
| --- | --- |

4)

ker regionalni parlamenti z zakonodajnimi pooblastili v celoti zagotavljajo izvajanje sprejetih odločitev in so zato izrecno omenjeni v Protokolu o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti;

| 5) | ker so izmenjave stališč na posvetovanju o vlogi regionalnih parlamentov z zakonodajnimi pristojnostmi in regionalnih skupščin v demokratičnem življenju Unije, ki je potekala 3. marca 2005 v organizaciji komisije za ustavne zadeve in evropsko upravo, potrdile vedno večje vključevanje regionalnih parlamentov z zakonodajnimi pooblastili v proces evropskega političnega združevanja, |
| --- | --- |

5)

ker so izmenjave stališč na posvetovanju o vlogi regionalnih parlamentov z zakonodajnimi pristojnostmi in regionalnih skupščin v demokratičnem življenju Unije, ki je potekala 3. marca 2005 v organizaciji komisije za ustavne zadeve in evropsko upravo, potrdile vedno večje vključevanje regionalnih parlamentov z zakonodajnimi pooblastili v proces evropskega političnega združevanja,

| 6) | ker ne sme premor v postopku ratifikacije Ustavne pogodbe nikakor zaustaviti začetih pobud, da se regionalne parlamente bolje vključi v demokratično življenje Unije in v sodelovanje k pripravi zakonodaje Skupnosti ter k njenemu izvajanju in nadzoru, ki izhajata iz političnega soglasja v zvezi z Ustavno pogodbo; |
| --- | --- |

6)

ker ne sme premor v postopku ratifikacije Ustavne pogodbe nikakor zaustaviti začetih pobud, da se regionalne parlamente bolje vključi v demokratično življenje Unije in v sodelovanje k pripravi zakonodaje Skupnosti ter k njenemu izvajanju in nadzoru, ki izhajata iz političnega soglasja v zvezi z Ustavno pogodbo;

na 62. plenarnem zasedanju 16. in 17. novembra 2005 (seja z dne 16. novembra) sprejel naslednje mnenje.

1.   Stališča Odbora regij

Odbor regij

| 1.1 | priporoča vključitev Protokola o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti ter Protokola o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji v veljavne pogodbe, ker bi s tem pomembno izboljšali demokracijo in udeležbo državljanov v postopku odločanja v Evropski uniji; |
| --- | --- |

1.1

priporoča vključitev Protokola o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti ter Protokola o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji v veljavne pogodbe, ker bi s tem pomembno izboljšali demokracijo in udeležbo državljanov v postopku odločanja v Evropski uniji;

| 1.2 | meni, da regionalna demokracija pomembno prispeva k vključevanju državljanov v politiko in si v okviru Evropske unije zasluži vso pozornost ter da je prav zato treba ovrednotiti prispevek regionalnih skupščin in izvoljenih predstavnikov lokalnih skupnosti k približevanju Evrope državljanom, zlasti s celovitim vključevanjem decentraliziranih enot v postopek odločanja; |
| --- | --- |

1.2

meni, da regionalna demokracija pomembno prispeva k vključevanju državljanov v politiko in si v okviru Evropske unije zasluži vso pozornost ter da je prav zato treba ovrednotiti prispevek regionalnih skupščin in izvoljenih predstavnikov lokalnih skupnosti k približevanju Evrope državljanom, zlasti s celovitim vključevanjem decentraliziranih enot v postopek odločanja;

| 1.3 | meni, da regionalni parlamenti prispevajo k oblikovanju evropskega državljanstva, upoštevajoč kulturno in jezikovno raznolikost Unije; |
| --- | --- |

1.3

meni, da regionalni parlamenti prispevajo k oblikovanju evropskega državljanstva, upoštevajoč kulturno in jezikovno raznolikost Unije;

| 1.4 | je prepričan, da krepitev lokalne in regionalne samouprave v več državah članicah predstavlja znatni napredek pri izgradnji Evrope, ki temelji na načelih, v kateri med drugimi vladajo načela demokracije, približevanja državljanom in decentralizacije; |
| --- | --- |

1.4

je prepričan, da krepitev lokalne in regionalne samouprave v več državah članicah predstavlja znatni napredek pri izgradnji Evrope, ki temelji na načelih, v kateri med drugimi vladajo načela demokracije, približevanja državljanom in decentralizacije;

| 1.5 | opaža, da so na področju decentralizacije vse države članice Evropske unije, ki so regije umestile med pomembne politične in ekonomske dejavnike na evropskem političnem prizorišču, doživele velike spremembe; |
| --- | --- |

1.5

opaža, da so na področju decentralizacije vse države članice Evropske unije, ki so regije umestile med pomembne politične in ekonomske dejavnike na evropskem političnem prizorišču, doživele velike spremembe;

| 1.6 | ugotavlja, da mora glede na to, da so lokalne in regionalne skupščine sestavni del demokratične strukture evropskih držav, subnacionalna politika dobiti svoje mesto v evropski razpravi; |
| --- | --- |

1.6

ugotavlja, da mora glede na to, da so lokalne in regionalne skupščine sestavni del demokratične strukture evropskih držav, subnacionalna politika dobiti svoje mesto v evropski razpravi;

| 1.7 | obžaluje, da namera o upoštevanju decentraliziranih pristojnosti regionalnih parlamentov z zakonodajnimi pooblastili, za katero je laekenska deklaracija dala obetavno pobudo, ni pripeljala do tega, da bi Ustavna pogodba zadevnim regijam priznala pravico do neposredne pritožbe; |
| --- | --- |

1.7

obžaluje, da namera o upoštevanju decentraliziranih pristojnosti regionalnih parlamentov z zakonodajnimi pooblastili, za katero je laekenska deklaracija dala obetavno pobudo, ni pripeljala do tega, da bi Ustavna pogodba zadevnim regijam priznala pravico do neposredne pritožbe;

| 1.8 | z zadovoljstvom ugotavlja, da je dobil pravico do pritožbe na Evropskem sodišču v zvezi z zakonodajnimi akti, za katerih sprejetje je v ustavi predvideno obvezno posvetovanje z Odborom, vendar obžaluje, da regije z zakonodajnimi pooblastili (še) niso upravičene do pritožbe na Evropskem sodišču; |
| --- | --- |

1.8

z zadovoljstvom ugotavlja, da je dobil pravico do pritožbe na Evropskem sodišču v zvezi z zakonodajnimi akti, za katerih sprejetje je v ustavi predvideno obvezno posvetovanje z Odborom, vendar obžaluje, da regije z zakonodajnimi pooblastili (še) niso upravičene do pritožbe na Evropskem sodišču;

| 1.9 | ugotavlja, da se bodo zakonodajne skupščine torej morale obrniti na Odbor regij in, po potrebi, na nacionalne parlamente, če bodo hotele sprožiti takšen pravni postopek; |
| --- | --- |

1.9

ugotavlja, da se bodo zakonodajne skupščine torej morale obrniti na Odbor regij in, po potrebi, na nacionalne parlamente, če bodo hotele sprožiti takšen pravni postopek;

| 1.10 | podpira prizadevanja Konference evropskih regionalnih zakonodajnih skupščin (CALRE) za sodelovanje regionalnih parlamentov pri evropskem postopku odločanja; |
| --- | --- |

1.10

podpira prizadevanja Konference evropskih regionalnih zakonodajnih skupščin (CALRE) za sodelovanje regionalnih parlamentov pri evropskem postopku odločanja;

| 1.11 | želi še enkrat poudariti, da je v skladu s priporočili bele knjige o evropski upravi primerno, da so vse ravni oblasti, ki so odgovorne za izvajanje evropske zakonodaje, v celoti vključene v pripravo in oblikovanje politike Unije; meni, da je v primeru regionalnih zakonodajnih skupščin to še toliko bolj pomembno, saj morajo te sprejeti regionalne zakone za izvajanje evropskih zakonov; podpira torej aktivno sodelovanje pri predzakonodajnem procesu in njihovo vključevanje s pomočjo predstavniških združenj pri strukturiranem dialogu; |
| --- | --- |

1.11

želi še enkrat poudariti, da je v skladu s priporočili bele knjige o evropski upravi primerno, da so vse ravni oblasti, ki so odgovorne za izvajanje evropske zakonodaje, v celoti vključene v pripravo in oblikovanje politike Unije; meni, da je v primeru regionalnih zakonodajnih skupščin to še toliko bolj pomembno, saj morajo te sprejeti regionalne zakone za izvajanje evropskih zakonov; podpira torej aktivno sodelovanje pri predzakonodajnem procesu in njihovo vključevanje s pomočjo predstavniških združenj pri strukturiranem dialogu;

| 1.12 | se je seznanil z raznimi predlogi in pobudami za krepitev medparlamentarnega sodelovanja na evropski ravni, ocenjuje, da slednje lahko spodbuja evropsko integracijo; |
| --- | --- |

1.12

se je seznanil z raznimi predlogi in pobudami za krepitev medparlamentarnega sodelovanja na evropski ravni, ocenjuje, da slednje lahko spodbuja evropsko integracijo;

| 1.13 | meni pa, da je treba ta priporočila temeljito preučiti in ugotoviti ali so smiselna in izvedljiva ter predvsem oceniti, ali lahko vodijo h krepitvi politične teže regionalnih skupščin; |
| --- | --- |

1.13

meni pa, da je treba ta priporočila temeljito preučiti in ugotoviti ali so smiselna in izvedljiva ter predvsem oceniti, ali lahko vodijo h krepitvi politične teže regionalnih skupščin;

| 1.14 | vztraja tudi pri tem, da obdobje razmisleka EU o ustavnem besedilu nikakor ne sme pomeniti odmikanja od teh teženj ali njihove opustitve; |
| --- | --- |

1.14

vztraja tudi pri tem, da obdobje razmisleka EU o ustavnem besedilu nikakor ne sme pomeniti odmikanja od teh teženj ali njihove opustitve;

| 1.15 | poudarja, da je Protokol o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, ki je priloga Pogodbe o ustavi za Evropo, prvi pomemben korak k dejanskemu priznavanju regionalnih parlamentov z zakonodajnimi pooblastili, saj predvideva, da se bodo, če bo treba, nacionalni parlamenti v okviru nadzora uporabe načela subsidiarnosti z njimi posvetovali; |
| --- | --- |

1.15

poudarja, da je Protokol o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, ki je priloga Pogodbe o ustavi za Evropo, prvi pomemben korak k dejanskemu priznavanju regionalnih parlamentov z zakonodajnimi pooblastili, saj predvideva, da se bodo, če bo treba, nacionalni parlamenti v okviru nadzora uporabe načela subsidiarnosti z njimi posvetovali;

| 1.16 | opozarja, da se mehanizmi za izvajanje in nadzor načela subsidiarnosti nanašajo na vse regionalne skupščine v skladu s pristojnostmi, ki so jim bile dodeljene; |
| --- | --- |

1.16

opozarja, da se mehanizmi za izvajanje in nadzor načela subsidiarnosti nanašajo na vse regionalne skupščine v skladu s pristojnostmi, ki so jim bile dodeljene;

| 1.17 | pripominja, da predlogi Evropske komisije o evropskem upravljanju in Pogodba o ustavi za Evropo nedvomno potrjujejo, da je EU vstopila v sistem upravljanja na več ravneh, kar zahteva, da obstaja med različnimi področji upravljanja odnos, ki temelji na horizontalnem partnerstvu in je zasnovan zato, da zagotavlja učinkovite in povezane odločitve ter razjasni porazdelitev pristojnosti med različne ravni politične oblasti, da bi se vedelo, kdo kaj počne in na kateri ravni je politično odgovoren; |
| --- | --- |

1.17

pripominja, da predlogi Evropske komisije o evropskem upravljanju in Pogodba o ustavi za Evropo nedvomno potrjujejo, da je EU vstopila v sistem upravljanja na več ravneh, kar zahteva, da obstaja med različnimi področji upravljanja odnos, ki temelji na horizontalnem partnerstvu in je zasnovan zato, da zagotavlja učinkovite in povezane odločitve ter razjasni porazdelitev pristojnosti med različne ravni politične oblasti, da bi se vedelo, kdo kaj počne in na kateri ravni je politično odgovoren;

| 1.18 | ugotavlja, da sodelovanje regionalnih parlamentov z zakonodajnimi pooblastili v Odboru regij predstavlja dodatno prednost, ki odraža veliko raznolikost območij v EU in omogoča tesnejše sodelovanje med Odborom regij in regionalnimi zakonodajnimi skupščinami s ciljem zagotoviti večjo regionalno demokracijo v Evropi, boljše opravljanje novih pristojnosti, določenih s Pogodbo o ustavi za Evropo in pravilno izvajanje načela subsidiarnosti in sorazmernosti, ob koordinaciji z regionalno izvršno oblastjo; |
| --- | --- |

1.18

ugotavlja, da sodelovanje regionalnih parlamentov z zakonodajnimi pooblastili v Odboru regij predstavlja dodatno prednost, ki odraža veliko raznolikost območij v EU in omogoča tesnejše sodelovanje med Odborom regij in regionalnimi zakonodajnimi skupščinami s ciljem zagotoviti večjo regionalno demokracijo v Evropi, boljše opravljanje novih pristojnosti, določenih s Pogodbo o ustavi za Evropo in pravilno izvajanje načela subsidiarnosti in sorazmernosti, ob koordinaciji z regionalno izvršno oblastjo;

| 1.19 | meni, da je ratifikacija Pogodbe o ustavi za Evropo za regionalne parlamente z zakonodajnimi pooblastili odlična priložnost, da izpostavijo svojo vlogo in svoje mesto v evropski izgradnji. |
| --- | --- |

1.19

meni, da je ratifikacija Pogodbe o ustavi za Evropo za regionalne parlamente z zakonodajnimi pooblastili odlična priložnost, da izpostavijo svojo vlogo in svoje mesto v evropski izgradnji.

2.   Priporočila Odbora regij

Odbor regij

| 2.1 | želi, da bi bili regionalni parlamenti, lokalne skupščine in lokalne oblasti v skladu s dodeljenimi pooblastili institucionalno proaktivno vključeni in bi v celoti sodelovali pri evropski razpravi in procesu odločanja Skupnosti, pri čemer bi prevzeli tudi svojo odgovornost do državljanov, še posebej v okviru trenutnega obdobja za razmislek; |
| --- | --- |

2.1

želi, da bi bili regionalni parlamenti, lokalne skupščine in lokalne oblasti v skladu s dodeljenimi pooblastili institucionalno proaktivno vključeni in bi v celoti sodelovali pri evropski razpravi in procesu odločanja Skupnosti, pri čemer bi prevzeli tudi svojo odgovornost do državljanov, še posebej v okviru trenutnega obdobja za razmislek;

| 2.2 | v tem okviru priporoča, da se regionalni parlamenti povežejo s parlamentarnimi forumi, ki jih namerava Evropski parlament organizirati v okviru obdobja za razmislek, da bi spodbudil evropski dialog za premostitev ustavne krize; |
| --- | --- |

2.2

v tem okviru priporoča, da se regionalni parlamenti povežejo s parlamentarnimi forumi, ki jih namerava Evropski parlament organizirati v okviru obdobja za razmislek, da bi spodbudil evropski dialog za premostitev ustavne krize;

| 2.3 | priporoča konkretno sodelovanje lokalnih in regionalnih skupnosti in zlasti regionalnih parlamentov z zakonodajnimi pooblastili v predzakonodajni fazi, predvsem pri predhodnem posvetovanju pred sprejetjem zakonskih aktov Skupnosti kakor tudi pri posvetovanju v sklopu izvajanja mehanizma zgodnjega opozarjanja; |
| --- | --- |

2.3

priporoča konkretno sodelovanje lokalnih in regionalnih skupnosti in zlasti regionalnih parlamentov z zakonodajnimi pooblastili v predzakonodajni fazi, predvsem pri predhodnem posvetovanju pred sprejetjem zakonskih aktov Skupnosti kakor tudi pri posvetovanju v sklopu izvajanja mehanizma zgodnjega opozarjanja;

| 2.4 | vztraja na tem, da se regionalni parlamenti v celoti vključijo v mehanizem načrta D, ki ga predlaga Evropska komisija, tako v okvir pobud Skupnosti kot v predlagane nacionalne razprave, in razpravljajo o prihodnosti Evrope in pričakovanjih državljanov; |
| --- | --- |

2.4

vztraja na tem, da se regionalni parlamenti v celoti vključijo v mehanizem načrta D, ki ga predlaga Evropska komisija, tako v okvir pobud Skupnosti kot v predlagane nacionalne razprave, in razpravljajo o prihodnosti Evrope in pričakovanjih državljanov;

| 2.5 | namerava vzpostaviti intenzivnejše sodelovanje in dialog z regionalnimi parlamenti z zakonodajnimi pooblastili, da bi dosegel njihovo optimalno udeleženost; |
| --- | --- |

2.5

namerava vzpostaviti intenzivnejše sodelovanje in dialog z regionalnimi parlamenti z zakonodajnimi pooblastili, da bi dosegel njihovo optimalno udeleženost;

| 2.6 | zagotavlja, da bo v okviru opravljenega dela v zvezi z mrežo z lokalnimi in regionalnimi skupnostmi in njihovimi združenji pozorno upošteval zahteve za pritožbe zoper pravne akte Skupnosti v okviru notranjih postopkov, ki jih je treba oblikovati; |
| --- | --- |

2.6

zagotavlja, da bo v okviru opravljenega dela v zvezi z mrežo z lokalnimi in regionalnimi skupnostmi in njihovimi združenji pozorno upošteval zahteve za pritožbe zoper pravne akte Skupnosti v okviru notranjih postopkov, ki jih je treba oblikovati;

| 2.7 | si bo prizadeval, da bi regionalni parlamenti z zakonodajnimi pooblastili, glede na pristojnosti Unije, delovali kot sestavni del parlamenta svoje države ali domov nacionalnega parlamenta ter da bi se v okviru pritožbe na Evropsko sodišče zaradi kršenja načela subsidiarnosti lahko obrnili tudi na nacionalni parlament; |
| --- | --- |

2.7

si bo prizadeval, da bi regionalni parlamenti z zakonodajnimi pooblastili, glede na pristojnosti Unije, delovali kot sestavni del parlamenta svoje države ali domov nacionalnega parlamenta ter da bi se v okviru pritožbe na Evropsko sodišče zaradi kršenja načela subsidiarnosti lahko obrnili tudi na nacionalni parlament;

| 2.8 | prosi regionalne parlamente z zakonodajnimi pooblastili in regionalne skupščine, naj prispevajo k rednemu posodabljanju obstoječega „Seznama porazdelitve pristojnosti med Evropsko unijo, državami članicami ter regionalnimi in lokalnimi skupnostmi“ (CdR 104/2004); |
| --- | --- |

2.8

prosi regionalne parlamente z zakonodajnimi pooblastili in regionalne skupščine, naj prispevajo k rednemu posodabljanju obstoječega „Seznama porazdelitve pristojnosti med Evropsko unijo, državami članicami ter regionalnimi in lokalnimi skupnostmi“ (CdR 104/2004);

| 2.9 | vztraja pri tem, da se na ravni regionalnih zakonodajnih parlamentov predvidi oblikovanje parlamentarnih komisij, ki bi bile zadolžene za nadzor nad izvajanjem načela subsidiarnosti in ki bi bile glavni sogovorniki v okviru omenjenih mrež; |
| --- | --- |

2.9

vztraja pri tem, da se na ravni regionalnih zakonodajnih parlamentov predvidi oblikovanje parlamentarnih komisij, ki bi bile zadolžene za nadzor nad izvajanjem načela subsidiarnosti in ki bi bile glavni sogovorniki v okviru omenjenih mrež;

| 2.10 | se zavzema za to, da bi države članice, v katerih so pristojnosti razdeljene na nacionalno in regionalno raven, sklenile obvezujoč notranji dogovor o ravnanju v primeru zgodnjega opozarjanja pri nadzoru spoštovanja načela subsidiarnosti, da bi zagotovile jasnost in preglednost tega postopka, ter predlaga, da sestavi seznam teh postopkovnih sporazumov, sklenjenih na ravni posameznih držav članic; |
| --- | --- |

2.10

se zavzema za to, da bi države članice, v katerih so pristojnosti razdeljene na nacionalno in regionalno raven, sklenile obvezujoč notranji dogovor o ravnanju v primeru zgodnjega opozarjanja pri nadzoru spoštovanja načela subsidiarnosti, da bi zagotovile jasnost in preglednost tega postopka, ter predlaga, da sestavi seznam teh postopkovnih sporazumov, sklenjenih na ravni posameznih držav članic;

| 2.11 | priporoča, da ob procesu nadzora principa subsidiarnosti poteka tudi proces interne reforme znotraj držav članic, upoštevajoč obstoječe ustavne strukture, ki krepijo poseganje regionalnih parlamentov z zakonodajnimi pooblastili v mehanizme, ki jih določa Protokol o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti; |
| --- | --- |

2.11

priporoča, da ob procesu nadzora principa subsidiarnosti poteka tudi proces interne reforme znotraj držav članic, upoštevajoč obstoječe ustavne strukture, ki krepijo poseganje regionalnih parlamentov z zakonodajnimi pooblastili v mehanizme, ki jih določa Protokol o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti;

| 2.12 | priporoča regionalnim parlamentom, ki imajo temeljne pristojnosti, da jih v okviru evropskega odločanja izvajajo ne le na osnovi svoje institucionalne zmogljivosti, temveč tudi na osnovi svoje davčne zmogljivosti; |
| --- | --- |

2.12

priporoča regionalnim parlamentom, ki imajo temeljne pristojnosti, da jih v okviru evropskega odločanja izvajajo ne le na osnovi svoje institucionalne zmogljivosti, temveč tudi na osnovi svoje davčne zmogljivosti;

| 2.13 | nazadnje vztrajno poziva Evropsko unijo, da se zaveže k temu, da bo dala več poudarka regionalni razpravi v Evropi, ki mora nujno potekati v sodelovanju med Evropskim parlamentom, državnimi parlamenti ter lokalnimi in regionalnimi organi oblasti, zlasti regionalnimi skupščinami z zakonodajno oblastjo. O dejanski obliki sodelovanja se bo treba še temeljito dogovoriti; razpoznavna pa mora biti tudi njena dodana vrednost za demokracijo v Evropi. |
| --- | --- |

2.13

nazadnje vztrajno poziva Evropsko unijo, da se zaveže k temu, da bo dala več poudarka regionalni razpravi v Evropi, ki mora nujno potekati v sodelovanju med Evropskim parlamentom, državnimi parlamenti ter lokalnimi in regionalnimi organi oblasti, zlasti regionalnimi skupščinami z zakonodajno oblastjo. O dejanski obliki sodelovanja se bo treba še temeljito dogovoriti; razpoznavna pa mora biti tudi njena dodana vrednost za demokracijo v Evropi.

V Bruslju, 16. novembra 2005

Predsednik

Odbora regij

Peter STRAUB

---

(1)  UL C št. 71 z dne 22. marca 2005, str. 1.

1

---

| 16.5.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 115/35 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 115/35

---

Mnenje Odbora regij o smernicah za uporabo in nadzor načel subsidiarnosti in sorazmernosti

(2006/C 115/08)

ODBOR REGIJ JE

ob upoštevanju sklepa predsedstva z dne 20. junija 2004 v skladu s peto alineo člena 265 Pogodbe ES, da komisijo za ustavne zadeve in evropsko upravo zadolži za pripravo mnenja na lastno pobudo o uporabi in nadzoru načel subsidiarnosti in sorazmernosti;

ob upoštevanju Pogodbe o Ustavi za Evropo, ki so jo 29. oktobra 2004 podpisali voditelji držav in vlad, zlasti določb Protokola o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti (v nadaljevanju Protokol o subsidiarnosti) (CIG 87/04 rev. 1, CIG 87/04 dodatek 1 rev. 1, CIG 87/04 dodatek 2 rev. 1);

ob upoštevanju sporočila Evropske komisije o izvajanju akcijskega okvira o poenostavitvi in posodobitvi evropskega pravnega reda (KOM(2004) 432 končno);

ob upoštevanju svojega mnenja o reviziji Pogodbe o Evropski uniji (CdR 136/1995) in svojega dodatnega mnenja o uporabi načela subsidiarnosti v Evropski uniji (CdR 136/1995 priloga);

ob upoštevanju svoje resolucije o rezultatih medvladne konference (CdR 305/1997 fin);

ob upoštevanju svojega mnenja „Za pravo kulturo subsidiarnosti! Poziv Odbora regij“ (CdR 302/1998 fin (1));

ob upoštevanju svojega mnenja o boljši pripravi zakonodaje — skupna odgovornost 1998 (CdR 50/1999 fin (2));

ob upoštevanju svojega mnenja o tem, kako naj regionalni in lokalni organi izvajajo pravo EU (CdR 51/1999 fin (3));

ob upoštevanju svojega mnenja o medvladni konferenci 2000 (CdR 53/1999 fin (4));

ob upoštevanju svoje resolucije o naslednji medvladni konferenci (CdR 54/1999 (5));

ob upoštevanju svojega mnenja o poročilu Evropske komisije Evropskemu svetu o boljši pripravi zakonodaje 1999 (CdR 18/2000 fin (6));

ob upoštevanju svojega mnenja o poročilu Evropske komisije o boljši pripravi zakonodaje 2002 in sporočilu Evropske komisije o posodobitvi in poenostavitvi evropskega pravnega reda (CdR 62/2003 fin (7));

ob upoštevanju svojega mnenja o boljši pripravi zakonodaje 2004 in bolje oblikovanih predpisih za rast in delovna mesta v Evropski uniji (CdR 121/2005 fin);

ob upoštevanju svojega mnenja o Pogodbi o Ustavi za Evropo (CdR 354/2003 fin);

ob upoštevanju svojega mnenja o obdobju za razmislek: potek, teme in okvir za ovrednotenje razprave o Evropski uniji (CdR 250/2005 fin);

ob upoštevanju osnutka mnenja (CdR 220/2004 rev. 3), ki ga je komisija za ustavne zadeve in evropsko upravo sprejela 4. oktobra 2005 (poročevalec: g. Peter Straub DE/EPP, predsednik deželnega zbora Baden-Württemberg);

ob upoštevanju naslednjega:

| 1) | vključitev načela subsidiarnosti v pogodbe je v zadnjih letih prispevala k vedno večjemu upoštevanju njegovih predlogov; |
| --- | --- |

1)

vključitev načela subsidiarnosti v pogodbe je v zadnjih letih prispevala k vedno večjemu upoštevanju njegovih predlogov;

| 2) | rezultatov prve konference o subsidiarnosti, ki je na pobudo Odbora potekala 27. maja 2004 v Berlinu; |
| --- | --- |

2)

rezultatov prve konference o subsidiarnosti, ki je na pobudo Odbora potekala 27. maja 2004 v Berlinu;

| 3) | načelo subsidiarnosti se je razširilo na regionalne in lokalne organe (člen I-11) in s tem uresničilo v ustavi zasidrano načelo o upoštevanju lokalne in regionalne samouprave (člen I-5, prvi odstavek); |
| --- | --- |

3)

načelo subsidiarnosti se je razširilo na regionalne in lokalne organe (člen I-11) in s tem uresničilo v ustavi zasidrano načelo o upoštevanju lokalne in regionalne samouprave (člen I-5, prvi odstavek);

| 4) | Evropska komisija mora v predzakonodajni fazi opraviti obsežna posvetovanja z regionalnimi in lokalnimi organi (člen 2 Protokola o subsidiarnosti); |
| --- | --- |

4)

Evropska komisija mora v predzakonodajni fazi opraviti obsežna posvetovanja z regionalnimi in lokalnimi organi (člen 2 Protokola o subsidiarnosti);

| 5) | Odboru regij kot institucionalnemu glasu regij in mest v Uniji se dodeli pravica do tožbe pred Sodiščem Evropskih skupnosti v primeru neupoštevanja njegovih pravic (člen III-365, tretji odstavek); |
| --- | --- |

5)

Odboru regij kot institucionalnemu glasu regij in mest v Uniji se dodeli pravica do tožbe pred Sodiščem Evropskih skupnosti v primeru neupoštevanja njegovih pravic (člen III-365, tretji odstavek);

| 6) | pravico do tožbe dobi tudi v primerih neupoštevanja načela subsidiarnosti (člen III-365 in člen 8 Protokola o subsidiarnosti); |
| --- | --- |

6)

pravico do tožbe dobi tudi v primerih neupoštevanja načela subsidiarnosti (člen III-365 in člen 8 Protokola o subsidiarnosti);

| 7) | Odbor je skupaj z drugimi institucijami in nacionalnimi parlamenti pozvan, da preuči letno poročilo Evropske komisije o uporabi člena I-11 ustave (subsidiarnost in sorazmernost) (člen 9 Protokola o subsidiarnosti); |
| --- | --- |

7)

Odbor je skupaj z drugimi institucijami in nacionalnimi parlamenti pozvan, da preuči letno poročilo Evropske komisije o uporabi člena I-11 ustave (subsidiarnost in sorazmernost) (člen 9 Protokola o subsidiarnosti);

| 8) | vzpostavljen je sistem zgodnjega opozarjanja za politični nadzor upoštevanja načela subsidiarnosti, ki v zakonodajnem postopku Evropske unije prvič daje vlogo tudi nacionalnim in regionalnim parlamentom (člen 6 Protokola o subsidiarnosti), |
| --- | --- |

8)

vzpostavljen je sistem zgodnjega opozarjanja za politični nadzor upoštevanja načela subsidiarnosti, ki v zakonodajnem postopku Evropske unije prvič daje vlogo tudi nacionalnim in regionalnim parlamentom (člen 6 Protokola o subsidiarnosti),

na 62. plenarnem zasedanju 16. in 17. novembra 2005 (seja z dne 16. novembra) soglasno sprejel naslednje mnenje.

STALIŠČA IN PRIPOROČILA ODBORA REGIJ

1.   Uvodne opombe o stanju postopka ratifikacije ustavne pogodbe

Odbor regij

| 1.1 | opaža, da je večina držav članic ratificirala ustavno pogodbo, medtem ko jo je prebivalstvo dveh držav članic zavrnilo z referendumom; |
| --- | --- |

1.1

opaža, da je večina držav članic ratificirala ustavno pogodbo, medtem ko jo je prebivalstvo dveh držav članic zavrnilo z referendumom;

| 1.2 | pozdravlja sklep Evropskega sveta o določitvi obdobja za razmislek v procesu ratifikacije in meni, da je to obdobje treba izkoristiti za razmislek, kako bi lahko Unija svojo politiko bolj usmerila v pričakovanja državljanov ter izboljšala komunikacijo z državljani; poudarja, da lahko k temu odločilno prispevajo ravno predstavniki regionalnih in lokalnih oblasti, ki so državljanom še posebej blizu, predvsem z oblikovanjem predlogov in pobud; |
| --- | --- |

1.2

pozdravlja sklep Evropskega sveta o določitvi obdobja za razmislek v procesu ratifikacije in meni, da je to obdobje treba izkoristiti za razmislek, kako bi lahko Unija svojo politiko bolj usmerila v pričakovanja državljanov ter izboljšala komunikacijo z državljani; poudarja, da lahko k temu odločilno prispevajo ravno predstavniki regionalnih in lokalnih oblasti, ki so državljanom še posebej blizu, predvsem z oblikovanjem predlogov in pobud;

| 1.3 | je poudaril, kako pomembna je aktivna udeležba lokalne in regionalne ravni pri obdobju za razmislek ter predložil priporočila za potek razprave, teme in ovrednotenje (CdR 250/2005); |
| --- | --- |

1.3

je poudaril, kako pomembna je aktivna udeležba lokalne in regionalne ravni pri obdobju za razmislek ter predložil priporočila za potek razprave, teme in ovrednotenje (CdR 250/2005);

| 1.4 | poudarja, da lahko usmerjenost evropske politike k načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti ter razvoj kulture subsidiarnosti odločilno prispevata h krepitvi zaupanja državljanov v evropsko sodelovanje in k premagovanju nezaupanja, izraženega z negativnimi rezultati na referendumih; |
| --- | --- |

1.4

poudarja, da lahko usmerjenost evropske politike k načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti ter razvoj kulture subsidiarnosti odločilno prispevata h krepitvi zaupanja državljanov v evropsko sodelovanje in k premagovanju nezaupanja, izraženega z negativnimi rezultati na referendumih;

| 1.5 | zato poziva organe in institucije EU, da neodvisno od ratifikacije ustavne pogodbe nemudoma začnejo — če je pravno mogoče — z dejanskim izvajanjem načel subsidiarnosti in sorazmernosti, ki ju predvideva ustavna pogodba, in njunim nadzorom; |
| --- | --- |

1.5

zato poziva organe in institucije EU, da neodvisno od ratifikacije ustavne pogodbe nemudoma začnejo — če je pravno mogoče — z dejanskim izvajanjem načel subsidiarnosti in sorazmernosti, ki ju predvideva ustavna pogodba, in njunim nadzorom;

| 1.6 | v zvezi s tem meni, da je v skladu z novim Protokolom o subsidiarnosti nujno potrebno še bolj upoštevati regionalno in lokalno razsežnost Evropske unije, da se pred sprejetjem vsakega zakonodajnega akta izvajajo širša posvetovanja, in da mora vsak evropski okvirni zakon vsebovati „podrobno izjavo o subsidiarnosti“, v kateri Evropska komisija oceni upravne in finančne posledice okvirnega zakona za regionalne in lokalne oblasti (CdR 121/2005, točka 2.1.2). |
| --- | --- |

1.6

v zvezi s tem meni, da je v skladu z novim Protokolom o subsidiarnosti nujno potrebno še bolj upoštevati regionalno in lokalno razsežnost Evropske unije, da se pred sprejetjem vsakega zakonodajnega akta izvajajo širša posvetovanja, in da mora vsak evropski okvirni zakon vsebovati „podrobno izjavo o subsidiarnosti“, v kateri Evropska komisija oceni upravne in finančne posledice okvirnega zakona za regionalne in lokalne oblasti (CdR 121/2005, točka 2.1.2).

2.   Politično ocenjevanje subsidiarnosti in sorazmernosti v ustavni pogodbi

Odbor regij

| 2.1 | izraža veliko zadovoljstvo, da so bile z različnimi reformami pogodb od leta 1996 in z osnutkom ustavne pogodbe, podpisanim 29. oktobra 2004, izpolnjene skoraj vse zahteve v zvezi z načelom subsidiarnosti, ki jih je Odbor izrazil v zadnjih desetih letih, zlasti v okviru dela ustavne konvencije, in so tako zgovoren dokaz njegove sposobnosti uveljavljanja in vpliva v evropskem zakonodajnem postopku; |
| --- | --- |

2.1

izraža veliko zadovoljstvo, da so bile z različnimi reformami pogodb od leta 1996 in z osnutkom ustavne pogodbe, podpisanim 29. oktobra 2004, izpolnjene skoraj vse zahteve v zvezi z načelom subsidiarnosti, ki jih je Odbor izrazil v zadnjih desetih letih, zlasti v okviru dela ustavne konvencije, in so tako zgovoren dokaz njegove sposobnosti uveljavljanja in vpliva v evropskem zakonodajnem postopku;

| 2.2 | pozdravlja novo opredelitev načela subsidiarnosti in udeležbo Odbora regij pri naknadnem nadzoru spoštovanja tega načela; ugotavlja tudi, da bo skupaj z drugimi institucijami in nacionalnimi parlamenti prejel poročilo Komisije o izvajanju člena I-11 ustave (subsidiarnost in sorazmernost — člen 9) (CdR 354/2003, točka 1.12); |
| --- | --- |

2.2

pozdravlja novo opredelitev načela subsidiarnosti in udeležbo Odbora regij pri naknadnem nadzoru spoštovanja tega načela; ugotavlja tudi, da bo skupaj z drugimi institucijami in nacionalnimi parlamenti prejel poročilo Komisije o izvajanju člena I-11 ustave (subsidiarnost in sorazmernost — člen 9) (CdR 354/2003, točka 1.12);

| 2.3 | poudarja, da spremembe ustavne pogodbe funkcijo Odbora regij razširjajo z doslej le svetovalne dejavnosti za zakonodajne organe Evropske unije na pomembno vlogo nadzora uporabe načela subsidiarnosti; s tem se bo okrepila njegova institucionalna vloga v Uniji; |
| --- | --- |

2.3

poudarja, da spremembe ustavne pogodbe funkcijo Odbora regij razširjajo z doslej le svetovalne dejavnosti za zakonodajne organe Evropske unije na pomembno vlogo nadzora uporabe načela subsidiarnosti; s tem se bo okrepila njegova institucionalna vloga v Uniji;

| 2.4 | si bo na vso moč prizadeval, da se bo pripravil na izpolnitev te nove naloge, in da bo z zadevnimi institucijami ter regionalnimi in lokalnimi organi, ki jih zastopa, sodeloval še tesneje kot doslej; |
| --- | --- |

2.4

si bo na vso moč prizadeval, da se bo pripravil na izpolnitev te nove naloge, in da bo z zadevnimi institucijami ter regionalnimi in lokalnimi organi, ki jih zastopa, sodeloval še tesneje kot doslej;

| 2.5 | poudarja, da je lahko resna uporaba načela subsidiarnosti, to pomeni intenzivnejše vključevanje regionalnih in lokalnih akterjev, ključni element za oblikovanje konkretnejših politik in ukrepov evropskih institucij. Kot enote, ki so državljanom posebej blizu, lahko lokalne in regionalne skupnosti evropskim institucijam predložijo zahteve in predloge o konkretnih potrebah na področju ekonomskega in družbenega razvoja. Prav tako lahko pomagajo pri širjenju evropskega ideala med državljani; |
| --- | --- |

2.5

poudarja, da je lahko resna uporaba načela subsidiarnosti, to pomeni intenzivnejše vključevanje regionalnih in lokalnih akterjev, ključni element za oblikovanje konkretnejših politik in ukrepov evropskih institucij. Kot enote, ki so državljanom posebej blizu, lahko lokalne in regionalne skupnosti evropskim institucijam predložijo zahteve in predloge o konkretnih potrebah na področju ekonomskega in družbenega razvoja. Prav tako lahko pomagajo pri širjenju evropskega ideala med državljani;

| 2.6 | pozdravlja predlog predsednika Komisije Barrosa na plenarnem zasedanju 24. februarja 2005, da se okrepi politično partnerstvo s Komisijo EU ter nadaljuje razvoj sporazuma o sodelovanju iz leta 2001; opozarja na svoje pričakovanje resnega dialoga s Komisijo, ki naj se nadaljuje z razpravo o ključnih temah (CdR 354/2003, točka 1.18); |
| --- | --- |

2.6

pozdravlja predlog predsednika Komisije Barrosa na plenarnem zasedanju 24. februarja 2005, da se okrepi politično partnerstvo s Komisijo EU ter nadaljuje razvoj sporazuma o sodelovanju iz leta 2001; opozarja na svoje pričakovanje resnega dialoga s Komisijo, ki naj se nadaljuje z razpravo o ključnih temah (CdR 354/2003, točka 1.18);

| 2.7 | pozdravlja dejstvo, da ustavna pogodba prvič vključuje, kot je že večkrat zahteval Odbor (8), jasne kategorije pristojnosti (izključne, deljene, dopolnilne pristojnosti, člen I-12) in natančne razmejitve pristojnosti med Unijo, državami članicami ter njihovimi regionalnimi in lokalnimi organi (členi I-13 do I-18); |
| --- | --- |

2.7

pozdravlja dejstvo, da ustavna pogodba prvič vključuje, kot je že večkrat zahteval Odbor (8), jasne kategorije pristojnosti (izključne, deljene, dopolnilne pristojnosti, člen I-12) in natančne razmejitve pristojnosti med Unijo, državami članicami ter njihovimi regionalnimi in lokalnimi organi (členi I-13 do I-18);

| 2.8 | v tem smislu opominja, da je glavni cilj načela subsidiarnosti kot dinamičnega političnega načela, ki omogoča prilagoditev izvajanja deljenih pristojnosti med institucijami in organi, ki se udeležujejo javnega življenja Unije, ta, da odločanje v Evropi poteka na tisti ravni, kjer bo zaradi največje bližine državljanom mogoče doseči največji učinek; |
| --- | --- |

2.8

v tem smislu opominja, da je glavni cilj načela subsidiarnosti kot dinamičnega političnega načela, ki omogoča prilagoditev izvajanja deljenih pristojnosti med institucijami in organi, ki se udeležujejo javnega življenja Unije, ta, da odločanje v Evropi poteka na tisti ravni, kjer bo zaradi največje bližine državljanom mogoče doseči največji učinek;

| 2.9 | ugotavlja, da je načelo subsidiarnosti dinamično načelo, ki lahko na enem področju pomeni več Evrope, na drugem pa manj (CdR 302/1998, točka 1.1.5); |
| --- | --- |

2.9

ugotavlja, da je načelo subsidiarnosti dinamično načelo, ki lahko na enem področju pomeni več Evrope, na drugem pa manj (CdR 302/1998, točka 1.1.5);

| 2.10 | poudarja, da Evropska unija potrebuje tako uskladitev kot ohranitev večje raznolikosti in se zavzema za Evropo, kjer se bodo raznolikost in identitete njenih narodov lahko razprostrle in tako spodbudile plodno konkurenco, ne da bi to prizadelo solidarnost in kohezijo Unije (9); |
| --- | --- |

2.10

poudarja, da Evropska unija potrebuje tako uskladitev kot ohranitev večje raznolikosti in se zavzema za Evropo, kjer se bodo raznolikost in identitete njenih narodov lahko razprostrle in tako spodbudile plodno konkurenco, ne da bi to prizadelo solidarnost in kohezijo Unije (9);

| 2.11 | zato opozarja Evropsko komisijo, da uporaba načela subsidiarnosti pomeni zlasti proaktivno preverjanje, ali je sploh potrebna zakonodajna pobuda Evrope; |
| --- | --- |

2.11

zato opozarja Evropsko komisijo, da uporaba načela subsidiarnosti pomeni zlasti proaktivno preverjanje, ali je sploh potrebna zakonodajna pobuda Evrope;

| 2.12 | poudarja, da so v skladu s 1. točko Protokola o subsidiarnosti, ki je priložen ustavni pogodbi, vse evropske institucije zavezane k izpolnjevanju obeh načel in ju je treba izvajati med celotnim zakonodajnim postopkom, torej tudi med posvetovanji v Evropskem parlamentu in Svetu ministrov; zato je zelo pomembno, da Odbor zaradi novih pristojnosti prejme ali razvije sredstva za nadzor upoštevanja načela subsidiarnosti med celotnim zakonodajnim postopkom, in po potrebi vključi Sodišče Evropskih skupnosti; |
| --- | --- |

2.12

poudarja, da so v skladu s 1. točko Protokola o subsidiarnosti, ki je priložen ustavni pogodbi, vse evropske institucije zavezane k izpolnjevanju obeh načel in ju je treba izvajati med celotnim zakonodajnim postopkom, torej tudi med posvetovanji v Evropskem parlamentu in Svetu ministrov; zato je zelo pomembno, da Odbor zaradi novih pristojnosti prejme ali razvije sredstva za nadzor upoštevanja načela subsidiarnosti med celotnim zakonodajnim postopkom, in po potrebi vključi Sodišče Evropskih skupnosti;

| 2.13 | z zadovoljstvom opozarja, da je z vključevanjem lokalnih ravni v načelo subsidiarnosti postalo jasno, da pri tem načelu ne gre le za zakonodajne pravice na nacionalni in regionalni ravni, temveč da mora Evropska unija v okviru lokalne in regionalne samouprave zagotoviti tudi uresničevanje posebnih pravic mest, občin in regij; |
| --- | --- |

2.13

z zadovoljstvom opozarja, da je z vključevanjem lokalnih ravni v načelo subsidiarnosti postalo jasno, da pri tem načelu ne gre le za zakonodajne pravice na nacionalni in regionalni ravni, temveč da mora Evropska unija v okviru lokalne in regionalne samouprave zagotoviti tudi uresničevanje posebnih pravic mest, občin in regij;

| 2.14 | obžaluje, da merila iz Protokola o subsidiarnosti, priloženega Amsterdamski pogodbi, za preverjanje usklajenosti zakonodajnega predloga Evropske unije z načelom subsidiarnosti niso v celoti prevzeta v novem Protokolu o subsidiarnosti, in predlaga, da Evropska komisija v prihodnje v okviru uporabe načela subsidiarnosti navede predvsem, ali:






  — | zadevno področje vsebuje nadnacionalne vidike, ki jih z ukrepi držav članic ali njihovih regionalnih in lokalnih organov ni mogoče dovolj urediti; |
| --- | --- | --- |

2.14

obžaluje, da merila iz Protokola o subsidiarnosti, priloženega Amsterdamski pogodbi, za preverjanje usklajenosti zakonodajnega predloga Evropske unije z načelom subsidiarnosti niso v celoti prevzeta v novem Protokolu o subsidiarnosti, in predlaga, da Evropska komisija v prihodnje v okviru uporabe načela subsidiarnosti navede predvsem, ali:

—

zadevno področje vsebuje nadnacionalne vidike, ki jih z ukrepi držav članic ali njihovih regionalnih in lokalnih organov ni mogoče dovolj urediti;

| — | ukrepi posameznih držav članic oziroma njihovih regionalnih in lokalnih organov ali odsotnost ukrepov Skupnosti kršijo zahtevo iz ustave ali so na drugačen način bistveno ovirani interesi držav članic ali njihovih regionalnih in lokalnih organov; |
| --- | --- |

—

ukrepi posameznih držav članic oziroma njihovih regionalnih in lokalnih organov ali odsotnost ukrepov Skupnosti kršijo zahtevo iz ustave ali so na drugačen način bistveno ovirani interesi držav članic ali njihovih regionalnih in lokalnih organov;

| — | bi ukrepi na ravni Skupnosti zaradi svojega obsega ali zaradi svojih učinkov v primerjavi z ukrepi na ravni držav članic ali njihovih regionalnih in lokalnih organov imeli jasne prednosti; |
| --- | --- |

—

bi ukrepi na ravni Skupnosti zaradi svojega obsega ali zaradi svojih učinkov v primerjavi z ukrepi na ravni držav članic ali njihovih regionalnih in lokalnih organov imeli jasne prednosti;

| 2.15 | meni, da je treba pri preučitvi subsidiarnosti upoštevati, v kolikšni meri bi ukrepi Unije, po zaslugi njihovih čezmejnih in transnacionalnih učinkov, lahko prispevali k uresničitvi ekonomij obsega in dodane vrednosti; |
| --- | --- |

2.15

meni, da je treba pri preučitvi subsidiarnosti upoštevati, v kolikšni meri bi ukrepi Unije, po zaslugi njihovih čezmejnih in transnacionalnih učinkov, lahko prispevali k uresničitvi ekonomij obsega in dodane vrednosti;

| 2.16 | poudarja, da če je na osnovi načela subsidiarnosti potrebna evropska zakonodaja, jo je treba zastaviti tako, da bo vseeno ostalo dovolj manevrskega prostora za odločanje na nacionalni, regionalni in lokalni ravni. Obseg evropske zakonodaje je treba še strožje kot doslej omejiti le na tiste ukrepe, ki so nujno potrebni za dosego pogodbenih ciljev (načelo sorazmernosti); v interesu predvsem zagotavljanja in ustvarjanja delovnih mest se državljanov in gospodarstva ne sme obremenjevati z nepotrebno birokracijo; zato pozdravlja tudi ukrepe Evropske komisije za posodobitev in poenostavitev pravnega reda Skupnosti, ki jih je treba okrepiti; |
| --- | --- |

2.16

poudarja, da če je na osnovi načela subsidiarnosti potrebna evropska zakonodaja, jo je treba zastaviti tako, da bo vseeno ostalo dovolj manevrskega prostora za odločanje na nacionalni, regionalni in lokalni ravni. Obseg evropske zakonodaje je treba še strožje kot doslej omejiti le na tiste ukrepe, ki so nujno potrebni za dosego pogodbenih ciljev (načelo sorazmernosti); v interesu predvsem zagotavljanja in ustvarjanja delovnih mest se državljanov in gospodarstva ne sme obremenjevati z nepotrebno birokracijo; zato pozdravlja tudi ukrepe Evropske komisije za posodobitev in poenostavitev pravnega reda Skupnosti, ki jih je treba okrepiti;

| 2.17 | v tem smislu obžaluje, da so določbe o načelu sorazmernosti manj obsežne in jasne kot določbe o subsidiarnosti, to pa še toliko bolj, ker ustava priznava avtonomijo regionalne in lokalne samouprave (člen I-5 in II. del, preambula) in ker so lokalne in regionalne enote pristojne za izvajanje več kot 70 % pravnih aktov Evropske unije; |
| --- | --- |

2.17

v tem smislu obžaluje, da so določbe o načelu sorazmernosti manj obsežne in jasne kot določbe o subsidiarnosti, to pa še toliko bolj, ker ustava priznava avtonomijo regionalne in lokalne samouprave (člen I-5 in II. del, preambula) in ker so lokalne in regionalne enote pristojne za izvajanje več kot 70 % pravnih aktov Evropske unije;

| 2.18 | v tem smislu opozarja na sodbo Sodišča Evropskih skupnosti (10), da je treba že pri presojanju združljivosti zakonodajnega predloga z načelom subsidiarnosti vključiti vidike sorazmernosti ter da obeh načel ni mogoče obravnavati popolnoma ločeno; |
| --- | --- |

2.18

v tem smislu opozarja na sodbo Sodišča Evropskih skupnosti (10), da je treba že pri presojanju združljivosti zakonodajnega predloga z načelom subsidiarnosti vključiti vidike sorazmernosti ter da obeh načel ni mogoče obravnavati popolnoma ločeno;

| 2.19 | glede na pravico do tožbe pri vprašanjih subsidiarnosti pojasnjuje, da gre Odboru predvsem za učinkovit prispevek regionalne in lokalne ravni k boljši uporabi načela subsidiarnosti, in sicer od zakonskih predlogov, ki jih bo oblikovala Evropska komisija, do njihovega sprejetja v Evropskem parlamentu in Svetu ministrov; |
| --- | --- |

2.19

glede na pravico do tožbe pri vprašanjih subsidiarnosti pojasnjuje, da gre Odboru predvsem za učinkovit prispevek regionalne in lokalne ravni k boljši uporabi načela subsidiarnosti, in sicer od zakonskih predlogov, ki jih bo oblikovala Evropska komisija, do njihovega sprejetja v Evropskem parlamentu in Svetu ministrov;

| 2.20 | zato poziva Evropsko komisijo, Evropski parlament, Svet ministrov ter nacionalne in regionalne parlamente, da vzpostavijo pravo kulturo subsidiarnosti v Uniji, in v zavest politično odgovornih na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni skupaj zasidrajo to načelo ter nadaljujejo trajnostni dialog o konkretnih ukrepih za uporabo načel subsidiarnosti in sorazmernosti; |
| --- | --- |

2.20

zato poziva Evropsko komisijo, Evropski parlament, Svet ministrov ter nacionalne in regionalne parlamente, da vzpostavijo pravo kulturo subsidiarnosti v Uniji, in v zavest politično odgovornih na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni skupaj zasidrajo to načelo ter nadaljujejo trajnostni dialog o konkretnih ukrepih za uporabo načel subsidiarnosti in sorazmernosti;

| 2.21 | v zvezi s tem opominja na tesno povezavo med izvajanjem načela subsidiarnosti in načeli dobrega upravljanja v Evropi. Ta načela krepijo demokratično legitimnost in transparentnost Unije, ustavna pogodba pa uvaja razveseljivo razširitev predzakonodajnih posvetovanj med Evropsko komisijo ter regionalnimi in lokalnimi organi (člen 2 Protokola o subsidiarnosti), kar bi moralo omogočiti resnično izmenjavo mnenj; |
| --- | --- |

2.21

v zvezi s tem opominja na tesno povezavo med izvajanjem načela subsidiarnosti in načeli dobrega upravljanja v Evropi. Ta načela krepijo demokratično legitimnost in transparentnost Unije, ustavna pogodba pa uvaja razveseljivo razširitev predzakonodajnih posvetovanj med Evropsko komisijo ter regionalnimi in lokalnimi organi (člen 2 Protokola o subsidiarnosti), kar bi moralo omogočiti resnično izmenjavo mnenj;

| 2.22 | poziva nacionalne parlamente, ki so prav tako kot Odbor dobili pravico do tožbe pred Sodiščem Evropskih skupnosti, da stopijo v stalni dialog z njim, da bi razvili skupne strategije za učinkovito uporabo Protokola o subsidiarnosti ter na nacionalni ravni učinkovito in transparentno izvajali v ustavni pogodbi predvideno posvetovanje s predstavniki lokalne in regionalne ravni, zlasti z regionalnimi parlamenti, ki imajo zakonodajno oblast; |
| --- | --- |

2.22

poziva nacionalne parlamente, ki so prav tako kot Odbor dobili pravico do tožbe pred Sodiščem Evropskih skupnosti, da stopijo v stalni dialog z njim, da bi razvili skupne strategije za učinkovito uporabo Protokola o subsidiarnosti ter na nacionalni ravni učinkovito in transparentno izvajali v ustavni pogodbi predvideno posvetovanje s predstavniki lokalne in regionalne ravni, zlasti z regionalnimi parlamenti, ki imajo zakonodajno oblast;

| 2.23 | poziva regionalne parlamente, da se še naprej usklajujejo z njim in izvajajo notranje ukrepe, ki bodo omogočali hitro sprejemanje sklepov in učinkovito izmenjavo informacij o vprašanjih subsidiarnosti v okviru sistema zgodnjega opozarjanja. |
| --- | --- |

2.23

poziva regionalne parlamente, da se še naprej usklajujejo z njim in izvajajo notranje ukrepe, ki bodo omogočali hitro sprejemanje sklepov in učinkovito izmenjavo informacij o vprašanjih subsidiarnosti v okviru sistema zgodnjega opozarjanja.

3.   Vloga Odbora regij pri nadzoru načel subsidiarnosti in sorazmernosti od predzakonodajne faze do tožbe pred Sodiščem Evropskih skupnosti

a)   Predzakonodajna faza

Odbor regij

| 3.1 | poudarja, da faza načrtovanja pravnega akta Odboru regij ter lokalnim in regionalnim organom nudi največ možnosti za učinkovito uvajanje lokalne in regionalne razsežnosti ter opozarja, da bi lahko zgodnja udeležba Odbora regij in upoštevanje njegovih stališč preprečila postopke zaradi kršitve načela subsidiarnosti pred Sodiščem Evropskih skupnosti; |
| --- | --- |

3.1

poudarja, da faza načrtovanja pravnega akta Odboru regij ter lokalnim in regionalnim organom nudi največ možnosti za učinkovito uvajanje lokalne in regionalne razsežnosti ter opozarja, da bi lahko zgodnja udeležba Odbora regij in upoštevanje njegovih stališč preprečila postopke zaradi kršitve načela subsidiarnosti pred Sodiščem Evropskih skupnosti;

| 3.2 | pozdravlja obvezo Evropske komisije, da pred predložitvijo zakonodajnih predlogov preuči njihove finančne in administrativne učinke, in upa, da bodo v izjavi o oceni skladnosti z načelom subsidiarnosti opisani tudi vplivi na lokalne in regionalne organe, ker je ta raven vlade in uprave nenazadnje pristojna za zakonsko ureditev ter za uresničevanje in izvajanje novih pobud EU; Odbor prosi Evropski parlament, da na podoben način preuči učinke svojih sprememb zakonodajnih predlogov (CdR 354/2003, točka 1.21); |
| --- | --- |

3.2

pozdravlja obvezo Evropske komisije, da pred predložitvijo zakonodajnih predlogov preuči njihove finančne in administrativne učinke, in upa, da bodo v izjavi o oceni skladnosti z načelom subsidiarnosti opisani tudi vplivi na lokalne in regionalne organe, ker je ta raven vlade in uprave nenazadnje pristojna za zakonsko ureditev ter za uresničevanje in izvajanje novih pobud EU; Odbor prosi Evropski parlament, da na podoben način preuči učinke svojih sprememb zakonodajnih predlogov (CdR 354/2003, točka 1.21);

| 3.3 | poudarja, da bi Komisija morala čimbolj uporabljati okvirno zakonodajo in tako nacionalnim, regionalnim in lokalnim oblastem prepustiti izbiro najustreznejših oblik in metod za dosego zastavljenih ciljev; |
| --- | --- |

3.3

poudarja, da bi Komisija morala čimbolj uporabljati okvirno zakonodajo in tako nacionalnim, regionalnim in lokalnim oblastem prepustiti izbiro najustreznejših oblik in metod za dosego zastavljenih ciljev;

| 3.4 | poziva Evropsko komisijo, da že v okviru postopka posvetovanja v skladu z 2. členom Protokola o subsidiarnosti predloži izjavo o oceni skladnosti z utemeljenimi navedbami o načelih subsidiarnosti in sorazmernosti ter oceni učinkov; |
| --- | --- |

3.4

poziva Evropsko komisijo, da že v okviru postopka posvetovanja v skladu z 2. členom Protokola o subsidiarnosti predloži izjavo o oceni skladnosti z utemeljenimi navedbami o načelih subsidiarnosti in sorazmernosti ter oceni učinkov;

| 3.5 | pričakuje, da bo Evropska komisija v skladu z 2. členom Protokola o subsidiarnosti redno sodelovala z Odborom v predzakonodajnem posvetovalnem postopku; |
| --- | --- |

3.5

pričakuje, da bo Evropska komisija v skladu z 2. členom Protokola o subsidiarnosti redno sodelovala z Odborom v predzakonodajnem posvetovalnem postopku;

| 3.6 | pričakuje, da bo dobil priložnost za svoj prispevek v okviru letnega poročanja Evropske komisije Evropskemu svetu o uporabi načela subsidiarnosti; predvsem je treba mnenje Odbora regij o letnem poročilu Evropske komisije o uporabi člena I-11 ustave (subsidiarnost in sorazmernost) priložiti poročilu Evropske komisije; |
| --- | --- |

3.6

pričakuje, da bo dobil priložnost za svoj prispevek v okviru letnega poročanja Evropske komisije Evropskemu svetu o uporabi načela subsidiarnosti; predvsem je treba mnenje Odbora regij o letnem poročilu Evropske komisije o uporabi člena I-11 ustave (subsidiarnost in sorazmernost) priložiti poročilu Evropske komisije;

| 3.7 | za nadaljnji razvoj kulture subsidiarnosti v Evropski uniji predlaga organizacijo letne konference o subsidiarnosti z udeležbo Evropske komisije, Sveta ministrov, Evropskega parlamenta, Sodišča Evropskih skupnosti ter nacionalnih parlamentov in regionalnih skupščin, kjer bi razpravljali in ocenjevali napredek, ovire in razvoj pri uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti; |
| --- | --- |

3.7

za nadaljnji razvoj kulture subsidiarnosti v Evropski uniji predlaga organizacijo letne konference o subsidiarnosti z udeležbo Evropske komisije, Sveta ministrov, Evropskega parlamenta, Sodišča Evropskih skupnosti ter nacionalnih parlamentov in regionalnih skupščin, kjer bi razpravljali in ocenjevali napredek, ovire in razvoj pri uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti;

| 3.8 | je prepričan, da je treba še razširiti možnosti za sodelovanje Odbora regij v predzakonodajnem postopku, in zato vabi Evropsko komisijo, da pri reviziji sporazuma o sodelovanju, ki je predvidena za leto 2005, posveti posebno pozornost vprašanjem sodelovanja v okviru uporabe načela subsidiarnosti in njegovi novi vlogi. |
| --- | --- |

3.8

je prepričan, da je treba še razširiti možnosti za sodelovanje Odbora regij v predzakonodajnem postopku, in zato vabi Evropsko komisijo, da pri reviziji sporazuma o sodelovanju, ki je predvidena za leto 2005, posveti posebno pozornost vprašanjem sodelovanja v okviru uporabe načela subsidiarnosti in njegovi novi vlogi.

b)   Zakonodajni postopek

Odbor regij

| 3.9 | poudarja, da ima na podlagi sedanje posvetovalne dejavnosti pravico preveriti združljivost zakonodajnega predloga Evropske unije z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti ter svoje stališče podati evropskim institucijam in nacionalnim parlamentom; |
| --- | --- |

3.9

poudarja, da ima na podlagi sedanje posvetovalne dejavnosti pravico preveriti združljivost zakonodajnega predloga Evropske unije z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti ter svoje stališče podati evropskim institucijam in nacionalnim parlamentom;

| 3.10 | meni, da se pri presoji načinov uporabe načela subsidiarnosti ne sme omejiti na deset področij, ki zahtevajo obvezno posvetovanje, temveč bi moral znati „vzeti usodo v svoje roke“; |
| --- | --- |

3.10

meni, da se pri presoji načinov uporabe načela subsidiarnosti ne sme omejiti na deset področij, ki zahtevajo obvezno posvetovanje, temveč bi moral znati „vzeti usodo v svoje roke“;

| 3.11 | se zaveda, da bo pravica do tožbe zaradi kršenja njegovih pravic prispevala k politični krepitvi vloge Odbora; |
| --- | --- |

3.11

se zaveda, da bo pravica do tožbe zaradi kršenja njegovih pravic prispevala k politični krepitvi vloge Odbora;

| 3.12 | opozarja na dejstvo, da Odbor pri tožbah zaradi nespoštovanja načel subsidiarnosti in sorazmernosti — drugače kot nacionalni parlamenti — ni vezan na določen rok v okviru sistema zgodnjega opozarjanja; |
| --- | --- |

3.12

opozarja na dejstvo, da Odbor pri tožbah zaradi nespoštovanja načel subsidiarnosti in sorazmernosti — drugače kot nacionalni parlamenti — ni vezan na določen rok v okviru sistema zgodnjega opozarjanja;

| 3.13 | je zato sklenil, da zaradi rokov v okviru sistema zgodnjega opozarjanja in pri vložitvi tožbe zadolži predsedstvo, da preverja združljivost zakonodajnih predlogov Evropske komisije, o katerih se mora posvetovati z Odborom, z načeloma sorazmernosti in subsidiarnosti, ter da mu poleg tega zaupa nalogo seznaniti evropske institucije in nacionalne parlamente s stališči Odbora; podrobnosti postopanja predsedstva je treba opredeliti pri reviziji Poslovnika OR; |
| --- | --- |

3.13

je zato sklenil, da zaradi rokov v okviru sistema zgodnjega opozarjanja in pri vložitvi tožbe zadolži predsedstvo, da preverja združljivost zakonodajnih predlogov Evropske komisije, o katerih se mora posvetovati z Odborom, z načeloma sorazmernosti in subsidiarnosti, ter da mu poleg tega zaupa nalogo seznaniti evropske institucije in nacionalne parlamente s stališči Odbora; podrobnosti postopanja predsedstva je treba opredeliti pri reviziji Poslovnika OR;

| 3.14 | poudarja, da ostajajo komisije in njihovi poročevalci med celotnim zakonodajnim postopkom pristojni za ohranitev vsebine mnenja o vseh zakonodajnih predlogih; |
| --- | --- |

3.14

poudarja, da ostajajo komisije in njihovi poročevalci med celotnim zakonodajnim postopkom pristojni za ohranitev vsebine mnenja o vseh zakonodajnih predlogih;

| 3.15 | vendar opozarja, da je treba zagotoviti spremljanje njegove ocene izvajanja načel subsidiarnosti in sorazmernosti skozi ves zakonodajni postopek; poročevalci bodo morali biti pozorni predvsem na to, ali bosta Evropski parlament in Svet ministrov po posvetovanjih v besedilo sprejela amandmaje, ki niso v skladu z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti. O tem je po potrebi treba obvestiti Odbor (predsedstvo); |
| --- | --- |

3.15

vendar opozarja, da je treba zagotoviti spremljanje njegove ocene izvajanja načel subsidiarnosti in sorazmernosti skozi ves zakonodajni postopek; poročevalci bodo morali biti pozorni predvsem na to, ali bosta Evropski parlament in Svet ministrov po posvetovanjih v besedilo sprejela amandmaje, ki niso v skladu z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti. O tem je po potrebi treba obvestiti Odbor (predsedstvo);

| 3.16 | zato vabi Svet ministrov in Evropski parlament v skladu z njuno prihodnjo obveznostjo, predvideno v ustavni pogodbi, da prisluhneta Odboru v primerih obveznega posvetovanja (člen III-388) ter da v skladu z njegovimi novimi pristojnostmi pri nadzoru načela subsidiarnosti preučita možnosti za začetek pogajanj o sporazumu o sodelovanju; v njem naj bi bili glede subsidiarne pristojnosti Odbora določeni zlasti njegovi načini ravnanja oziroma pretok podatkov med Odborom in Evropskim parlamentom ter Svetom ministrov v okviru postopka soodločanja; |
| --- | --- |

3.16

zato vabi Svet ministrov in Evropski parlament v skladu z njuno prihodnjo obveznostjo, predvideno v ustavni pogodbi, da prisluhneta Odboru v primerih obveznega posvetovanja (člen III-388) ter da v skladu z njegovimi novimi pristojnostmi pri nadzoru načela subsidiarnosti preučita možnosti za začetek pogajanj o sporazumu o sodelovanju; v njem naj bi bili glede subsidiarne pristojnosti Odbora določeni zlasti njegovi načini ravnanja oziroma pretok podatkov med Odborom in Evropskim parlamentom ter Svetom ministrov v okviru postopka soodločanja;

| 3.17 | namerava že pred začetkom veljavnosti evropske ustavne pogodbe v preizkusni fazi v okviru veljavne pravne ureditve uporabiti instrumente za preučitev subsidiarnosti, zlasti vzpostavitev elektronske mreže z regionalnimi in lokalnimi organi in njihovimi združenji. |
| --- | --- |

3.17

namerava že pred začetkom veljavnosti evropske ustavne pogodbe v preizkusni fazi v okviru veljavne pravne ureditve uporabiti instrumente za preučitev subsidiarnosti, zlasti vzpostavitev elektronske mreže z regionalnimi in lokalnimi organi in njihovimi združenji.

c)   Tožba pred Sodiščem Evropskih skupnosti

Odbor regij

| 3.18 | ugotavlja, da je Sodišče Evropskih skupnosti doslej obravnavalo upoštevanje načela subsidiarnosti v zelo ozkem smislu. Sodišče v glavnem preverja, ali so institucije izpolnile svojo dolžnost, da izrazijo upoštevanje subsidiarnosti. V nasprotju s tem se Sodišče ne posveča materialnopravnim vprašanjem, razen če je kršitev očitna. Sedaj ko sta načelo subsidiarnosti in njegov nadzor z ustavno pogodbo dobila bistveno večji pomen, je treba počakati, ali bo Sodišče poostrilo svoje preverjanje; |
| --- | --- |

3.18

ugotavlja, da je Sodišče Evropskih skupnosti doslej obravnavalo upoštevanje načela subsidiarnosti v zelo ozkem smislu. Sodišče v glavnem preverja, ali so institucije izpolnile svojo dolžnost, da izrazijo upoštevanje subsidiarnosti. V nasprotju s tem se Sodišče ne posveča materialnopravnim vprašanjem, razen če je kršitev očitna. Sedaj ko sta načelo subsidiarnosti in njegov nadzor z ustavno pogodbo dobila bistveno večji pomen, je treba počakati, ali bo Sodišče poostrilo svoje preverjanje;

| 3.19 | ugotavlja, da mora v skladu s členom III-365 tožbo zaradi kršitve načela subsidiarnosti vložiti najkasneje dva meseca po začetku veljavnosti pravnega akta; |
| --- | --- |

3.19

ugotavlja, da mora v skladu s členom III-365 tožbo zaradi kršitve načela subsidiarnosti vložiti najkasneje dva meseca po začetku veljavnosti pravnega akta;

| 3.20 | pozdravlja dejstvo, da mu pravica do tožbe za uresničevanje svojih pravic ter nadzor nad upoštevanjem načela subsidiarnosti pri zakonodajnih aktih, o katerih se je treba posvetovati z njim, daje novo pravno legitimacijo; |
| --- | --- |

3.20

pozdravlja dejstvo, da mu pravica do tožbe za uresničevanje svojih pravic ter nadzor nad upoštevanjem načela subsidiarnosti pri zakonodajnih aktih, o katerih se je treba posvetovati z njim, daje novo pravno legitimacijo;

| 3.21 | meni, da lahko zaradi kršitve načela subsidiarnosti vloži tožbo pri Sodišču Evropskih skupnosti, četudi ni sprejel kritičnega mnenja o uporabi načela subsidiarnosti, ampak se je omejil na mnenje v skladu s svojimi pristojnostmi v okviru obveznega ali neobveznega posvetovanja; |
| --- | --- |

3.21

meni, da lahko zaradi kršitve načela subsidiarnosti vloži tožbo pri Sodišču Evropskih skupnosti, četudi ni sprejel kritičnega mnenja o uporabi načela subsidiarnosti, ampak se je omejil na mnenje v skladu s svojimi pristojnostmi v okviru obveznega ali neobveznega posvetovanja;

| 3.22 | je odločen, da pravico do tožbe pred Sodiščem Evropskih skupnosti uporabi kot zadnje sredstvo, ki pride v poštev le, ko so izčrpane vse druge možnosti; |
| --- | --- |

3.22

je odločen, da pravico do tožbe pred Sodiščem Evropskih skupnosti uporabi kot zadnje sredstvo, ki pride v poštev le, ko so izčrpane vse druge možnosti;

| 3.23 | je sklenil, da o vložitvi tožbe zaradi kršitve načela subsidiarnosti pred Sodiščem Evropskih skupnosti načeloma odloča predsedstvo. Kadar je združljivo s predlaganimi roki, odloča plenarna skupščina na predlog predsedstva. Vendar si plenarna skupščina na podlagi pomena, ki ga ima vložitev tožbe za Odbor, vedno pridržuje pravico, da revidira odločitev predsedstva; točen potek je treba opredeliti v okviru revizije Poslovnika OR; |
| --- | --- |

3.23

je sklenil, da o vložitvi tožbe zaradi kršitve načela subsidiarnosti pred Sodiščem Evropskih skupnosti načeloma odloča predsedstvo. Kadar je združljivo s predlaganimi roki, odloča plenarna skupščina na predlog predsedstva. Vendar si plenarna skupščina na podlagi pomena, ki ga ima vložitev tožbe za Odbor, vedno pridržuje pravico, da revidira odločitev predsedstva; točen potek je treba opredeliti v okviru revizije Poslovnika OR;

| 3.24 | zagotavlja, da bo v okviru mreže z regionalnimi in lokalnimi organi ter njihovimi združenji pozorno preverjal pobude za tožbe zoper pravne akte Evropske unije v skladu z internimi postopki, ki jih je treba še določiti. |
| --- | --- |

3.24

zagotavlja, da bo v okviru mreže z regionalnimi in lokalnimi organi ter njihovimi združenji pozorno preverjal pobude za tožbe zoper pravne akte Evropske unije v skladu z internimi postopki, ki jih je treba še določiti.

V Bruslju, 16. novembra 2005

Predsednik

Odbora regij

Peter STRAUB

---

(1)  UL C 198 z dne 14.7.1999, str. 73.

1

(2)  UL C 374 z dne 23.12.1999, str. 11.

2

(3)  UL C 374 z dne 23.12.1999, str. 25.

3

(4)  UL C 156 z dne 6.6.2000, str. 6.

4

(5)  UL C 293 z dne 13.10.1999, str. 74.

5

(6)  UL C 226 z dne 8.8.2000, str. 60.

6

(7)  UL C 73 z dne 23.3.2004, str. 38.

7

(8)  Mnenje o boljši delitvi in opredelitvi pristojnosti v Evropski uniji (CdR 119/2002 fin).

8

(9)  CdR 308/1998.

9

(10)  (C 491/01).

10

---

PRILOGA

OSNUTEK SHEMATSKE ANALIZE SUBSIDIARNOSTI (1)

1.   Sklic na dokument Evropske komisije

2.   Pravna podlaga

3.   Utemeljitev in cilj ukrepov:

| — | Ali ukrep zadeva področje izključne pristojnosti Skupnosti ali področje skupne pristojnosti z državami članicami? |
| --- | --- |

—

Ali ukrep zadeva področje izključne pristojnosti Skupnosti ali področje skupne pristojnosti z državami članicami?

| — | Ali cilji predvidenega ukrepa ustrezajo obveznostim Unije? |
| --- | --- |

—

Ali cilji predvidenega ukrepa ustrezajo obveznostim Unije?

| — | Ali ukrep na ravni Skupnosti prinaša dodano vrednost? |
| --- | --- |

—

Ali ukrep na ravni Skupnosti prinaša dodano vrednost?

| — | Ali je bilo dokazano, da ukrepi posameznih držav ne zadoščajo? |
| --- | --- |

—

Ali je bilo dokazano, da ukrepi posameznih držav ne zadoščajo?

| — | Ali bi bilo mogoče cilj predvidenega ukrepa v zadostni meri doseči na lokalni ali regionalni ravni? |
| --- | --- |

—

Ali bi bilo mogoče cilj predvidenega ukrepa v zadostni meri doseči na lokalni ali regionalni ravni?

4.   Lokalna in regionalna razsežnost:

| — | Ali se je upoštevala lokalna in regionalna razsežnost predvidenega ukrepa? |
| --- | --- |

—

Ali se je upoštevala lokalna in regionalna razsežnost predvidenega ukrepa?

| — | Kakšni bi utegnili biti učinki na zakonsko ureditev na lokalni in regionalni ravni? |
| --- | --- |

—

Kakšni bi utegnili biti učinki na zakonsko ureditev na lokalni in regionalni ravni?

5.   Izbira instrumentov:

| — | Ali je predlagani instrument (direktiva, uredba idr.) tudi najprimernejši? |
| --- | --- |

—

Ali je predlagani instrument (direktiva, uredba idr.) tudi najprimernejši?

6.   Poenostavitev pravnih in upravnih predpisov:

| — | Ali predlagani ukrep ustreza merilom poenostavitve pravnih in upravnih predpisov tako na ravni Skupnosti kot na ravni posameznih držav članic? |
| --- | --- |

—

Ali predlagani ukrep ustreza merilom poenostavitve pravnih in upravnih predpisov tako na ravni Skupnosti kot na ravni posameznih držav članic?

| — | Katere prednosti oziroma obveznosti prinaša predlagani ukrep za lokalne in regionalne organe? |
| --- | --- |

—

Katere prednosti oziroma obveznosti prinaša predlagani ukrep za lokalne in regionalne organe?

7.   Finančna ocena:

| — | ocena finančnega vprašalnika, priloženega predlogu Evropske komisije |
| --- | --- |

—

ocena finančnega vprašalnika, priloženega predlogu Evropske komisije

| — | ocena učinkov na lokalne in regionalne finance |
| --- | --- |

—

ocena učinkov na lokalne in regionalne finance

8.   Zunanja posvetovanja:

| — | Ali se je v posvetovalnem postopku upoštevala lokalna in regionalna razsežnost predvidenega ukrepa? |
| --- | --- |

—

Ali se je v posvetovalnem postopku upoštevala lokalna in regionalna razsežnost predvidenega ukrepa?

| — | Ali se je Evropska komisija o svoji pobudi posvetovala z lokalnimi in regionalnimi organi? Ali je bilo to posvetovanje koristno? |
| --- | --- |

—

Ali se je Evropska komisija o svoji pobudi posvetovala z lokalnimi in regionalnimi organi? Ali je bilo to posvetovanje koristno?

9.   Ocena učinkov:

| — | Ali je bila za pobudo Evropske komisije opravljena ocena učinkov? |
| --- | --- |

—

Ali je bila za pobudo Evropske komisije opravljena ocena učinkov?

| — | Ali so se upoštevali ozemeljski učinki? |
| --- | --- |

—

Ali so se upoštevali ozemeljski učinki?

10.   Sorazmernost:

| — | Ali je ureditev primerna, potrebna in ustrezna? |
| --- | --- |

—

Ali je ureditev primerna, potrebna in ustrezna?

| — | Ali so pravna oblika, preciznost in obseg ureditve ustrezni? |
| --- | --- |

—

Ali so pravna oblika, preciznost in obseg ureditve ustrezni?

| — | Ali so finančne in upravne obremenitve primerne? |
| --- | --- |

—

Ali so finančne in upravne obremenitve primerne?

---

(1)  Ta osnutek je pripravljen v okviru ukrepa B32 upravne reforme OR. Cilj tega ukrepa je, da se vrednotenje upoštevanja načela subsidiarnosti ter učinkov na lokalne in regionalne organe z upravnega in finančnega vidika postopoma vključi v strukturo mnenj OR, kot jo določa člen 51 Poslovnika. Na osnovi nekaterih poskusnih mnenj se ta shematska analiza subsidiarnosti sedaj preučuje in bi se lahko začela splošno uporabljati leta 2005. Dopolnjena bo s politično analizo v glavnem delu mnenja in opremljena z izvedbenimi določbami.

---

| 16.5.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 115/42 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 115/42

---

Mnenje Odbora regij o decentraliziranem sodelovanju v reformi razvojne politike EU

(2006/C 115/09)

ODBOR REGIJ JE

ob upoštevanju sklepa svojega predsedstva z dne 5. julija 2005, da v skladu s 5. odstavkom člena 265 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti komisiji za zunanje odnose (RELEX) zaupa pripravo mnenja na lastno pobudo o Decentraliziranem sodelovanju v reformi razvojne politike EU;

ob upoštevanju dokumenta Strategija zunanjih odnosov Odbora regij: smernice (DI OR 8/2005), ki jih je 30. junija 2005 sprejela komisija RELEX za predložitev predsedstvu;

ob upoštevanju programa dela komisije RELEX (OR 62/2005 točka 8 priloge 6), ki ga je sprejelo predsedstvo na seji 12. aprila 2005, zlasti točke 1.3;

ob upoštevanju mnenja z dne 23. februarja 2005 o sporočilu Komisije o Socialni razsežnosti globalizacije (OR 328/2004 končno) (1);

ob upoštevanju mnenja z dne 9. oktobra 2003 o sporočilu Komisije Trgovanje in razvoj — pomoč državam v razvoju pri izkoriščanju prednosti trgovanja (OR 100/2003 končno) (2);

ob upoštevanju mnenja OR z dne 3. julija 2003 o Vplivu pogajanj o Splošnem sporazumu o trgovini in storitvah pri STO na lokalne in regionalne oblasti (OR 103/2003 končno) (3);

ob upoštevanju členov 177 in 181 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti;

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 23. in 24. maja 2005, s katerimi so bili sprejeta sporočila Komisije z dne 12. aprila 2005;

ob upoštevanju sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu in Ekonomsko socialnemu odboru o pospeševanju napredka v smeri uresničevanja razvojnih ciljev novega tisočletja — Prispevek Evropske unije, KOM (2005) 132 končno z dne 12. aprila 2005;

ob upoštevanju rezultatov posvetovanj o prihodnosti razvojne politike EU, ki jih je Komisija začela 7. januarja 2005;

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta v Bruslju 16. in 17. junija 2005 (10255/05) zlasti točke IV;

ob upoštevanju revidiranega Kotonovskega sporazuma, ki je bil podpisan 25. junija 2005;

ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o predlogu Skupne izjave Sveta, Evropskega parlamenta in Komisije z naslovom Razvojna politika Evropske unije „Evropsko soglasje“, KOM(2005) 311 končno, z dne 13. julija 2005;

ob upoštevanju poročila, ki ga je 21. marca 2005 predstavil generalni sekretar Organizacije združenih narodov o stanju in perspektivah uresničevanja razvojnih ciljev novega tisočletja, ki bodo obravnavani na vrhu v New Yorku septembra 2005;

ob upoštevanju osnutka mnenja (OR 224/2005), ki ga je dne 15. septembra 2005 sprejela komisija za zunanje odnose (poročevalka ga. Juliette SOULABAILLE, županja občine Corps-Nuds, FR/PES),

ker:

| 1) | je njegova naloga, da na institucionalni ravni spregovori o posebnosti projektov decentraliziranega sodelovanja, ki jih v prid razvoja izvajajo evropske teritorialne skupnosti; |
| --- | --- |

1)

je njegova naloga, da na institucionalni ravni spregovori o posebnosti projektov decentraliziranega sodelovanja, ki jih v prid razvoja izvajajo evropske teritorialne skupnosti;

| 2) | je treba, zaradi ustreznosti in učinkovitosti delovanja EU za dosego svetovnih ciljev na področju boja proti revščini, upoštevati poseben prispevek akterjev, ki imajo že po naravi izkušnje z razvijanjem in organiziranjem demokracije, ki je blizu potrebam in pričakovanjem ljudi; |
| --- | --- |

2)

je treba, zaradi ustreznosti in učinkovitosti delovanja EU za dosego svetovnih ciljev na področju boja proti revščini, upoštevati poseben prispevek akterjev, ki imajo že po naravi izkušnje z razvijanjem in organiziranjem demokracije, ki je blizu potrebam in pričakovanjem ljudi;

| 3) | mu je Komisija posredovala skupno izjavo Sveta, Evropskega parlamenta in Komisije z naslovom Razvojna politika Evropske unije „Evropsko soglasje“ KOM(2005) 311 končno; |
| --- | --- |

3)

mu je Komisija posredovala skupno izjavo Sveta, Evropskega parlamenta in Komisije z naslovom Razvojna politika Evropske unije „Evropsko soglasje“ KOM(2005) 311 končno;

na 62. plenarnem zasedanju 16. in 17. novembra 2005 (seja z dne 16. novembra) soglasno sprejel naslednje mnenje:

1.   Stališča Odbora regij

1.1   Glede evropske razvojne politike

Odbor regij

| 1.1.1 | ponavlja, da je razvojna politika Skupnosti zapisana v členih 177 in 181 Pogodbe in je ena glavnih komponent delovanja Evropske unije navzven; |
| --- | --- |

1.1.1

ponavlja, da je razvojna politika Skupnosti zapisana v členih 177 in 181 Pogodbe in je ena glavnih komponent delovanja Evropske unije navzven;

| 1.1.2 | podpira reformo evropske razvojne politike, sprejete novembra 2000, katere glavni cilj je boj proti revščini v svetu in ki znova potrjuje zavezanost demokraciji in človekovim pravicam ter je zasnovana v duhu partnerstva z državami prejemnicami pomoči; poudarja pomen ciljev novega tisočletja ZN in boja proti revščini, za katerega si prizadevajo. Odbor poudarja, da teh zahtevnih ciljev ni mogoče uresničiti brez aktivnega sodelovanja lokalnih in regionalnih oblasti. To mora biti popolnoma razvidno, priznati pa jim je treba pomembno vlogo pri razvojnem sodelovanju; |
| --- | --- |

1.1.2

podpira reformo evropske razvojne politike, sprejete novembra 2000, katere glavni cilj je boj proti revščini v svetu in ki znova potrjuje zavezanost demokraciji in človekovim pravicam ter je zasnovana v duhu partnerstva z državami prejemnicami pomoči; poudarja pomen ciljev novega tisočletja ZN in boja proti revščini, za katerega si prizadevajo. Odbor poudarja, da teh zahtevnih ciljev ni mogoče uresničiti brez aktivnega sodelovanja lokalnih in regionalnih oblasti. To mora biti popolnoma razvidno, priznati pa jim je treba pomembno vlogo pri razvojnem sodelovanju;

| 1.1.3 | ceni ukrepe za povečanje opaznosti in učinkovitosti evropske pomoči ter način, kako so jo sprejele države prejemnice (priprava pravih razvojnih strategij z večletno perspektivo, ustanovitev EuropAida, dejanska decentralizacija evropskih programov v delegacije Evropske komisije); |
| --- | --- |

1.1.3

ceni ukrepe za povečanje opaznosti in učinkovitosti evropske pomoči ter način, kako so jo sprejele države prejemnice (priprava pravih razvojnih strategij z večletno perspektivo, ustanovitev EuropAida, dejanska decentralizacija evropskih programov v delegacije Evropske komisije);

| 1.1.4 | ugotavlja, da je sedanja razvojna politika Evropske unije usmerjena v 151 držav in ozemelj, katerih seznam je bil določen na mednarodni ravni, in se izvaja s pomočjo številnih geografskih in tematskih programov ter Kotonovskega sporazuma, v primeru držav AKP; |
| --- | --- |

1.1.4

ugotavlja, da je sedanja razvojna politika Evropske unije usmerjena v 151 držav in ozemelj, katerih seznam je bil določen na mednarodni ravni, in se izvaja s pomočjo številnih geografskih in tematskih programov ter Kotonovskega sporazuma, v primeru držav AKP;

| 1.1.5 | obžaluje, da je Komisija v sporočilu iz leta 2002 z naslovom Sodelovanje nedržavnih akterjev v razvojni politiki Skupnosti
   (4), s katerim je želela spodbuditi prebivalstvo držav prejemnic, da bi si prisvojilo te razvojne programe, upoštevala v glavnem organizacije civilne družbe, ni pa upoštevala prispevka teritorialnih skupnosti; |
| --- | --- |

1.1.5

obžaluje, da je Komisija v sporočilu iz leta 2002 z naslovom Sodelovanje nedržavnih akterjev v razvojni politiki Skupnosti
   (4), s katerim je želela spodbuditi prebivalstvo držav prejemnic, da bi si prisvojilo te razvojne programe, upoštevala v glavnem organizacije civilne družbe, ni pa upoštevala prispevka teritorialnih skupnosti;

| 1.1.6 | pozdravlja pa dejstvo, da je bil ta pristop popravljen, ko so bile v Kotonovski sporazum, ob njegovi vmesni oceni (5), vnesene spremembe, zlasti da je bil popravljen člen 4 sporazuma, ki določbe, ki se nanašajo na nedržavne akterje, razširi še na „decentralizirane lokalne oblasti“. |
| --- | --- |

1.1.6

pozdravlja pa dejstvo, da je bil ta pristop popravljen, ko so bile v Kotonovski sporazum, ob njegovi vmesni oceni (5), vnesene spremembe, zlasti da je bil popravljen člen 4 sporazuma, ki določbe, ki se nanašajo na nedržavne akterje, razširi še na „decentralizirane lokalne oblasti“.

1.2   Glede položaja decentraliziranega sodelovanja

Odbor regij

| 1.2.1 | pojmuje„decentralizirano sodelovanje“ kot mednarodno sodelovanje evropskih teritorialnih skupnosti (kot so opredeljene v zakonodajah držav članic) pod vodstvom njihove demokratično izvoljene izvršne oblasti, pri katerem sodelujejo vsi zainteresirani iz njihovega ozemlja, ki se razlikujejo tako od centralne državne oblasti kot od civilne družbe; |
| --- | --- |

1.2.1

pojmuje„decentralizirano sodelovanje“ kot mednarodno sodelovanje evropskih teritorialnih skupnosti (kot so opredeljene v zakonodajah držav članic) pod vodstvom njihove demokratično izvoljene izvršne oblasti, pri katerem sodelujejo vsi zainteresirani iz njihovega ozemlja, ki se razlikujejo tako od centralne državne oblasti kot od civilne družbe;

| 1.2.2 | obžaluje, da prispevek, ki ga dajejo evropske teritorialne skupnosti evropski razvojni politiki ter ostalim politikam zunanje pomoči, danes še vedno ni dovolj poznan; |
| --- | --- |

1.2.2

obžaluje, da prispevek, ki ga dajejo evropske teritorialne skupnosti evropski razvojni politiki ter ostalim politikam zunanje pomoči, danes še vedno ni dovolj poznan;

| 1.2.3 | ugotavlja, da se to nepoznavanje kaže zlasti v dejstvu, da se lokalnim skupnostim namenja različna mesta v različnih razvojnih programih:






  a) | v nekaterih programih, kot sta URB-AL ali Azija-Urbs, (ki je odslej vključen v Asia Pro Eco II), imajo posebno mesto, |
| --- | --- | --- |

1.2.3

ugotavlja, da se to nepoznavanje kaže zlasti v dejstvu, da se lokalnim skupnostim namenja različna mesta v različnih razvojnih programih:

a)

v nekaterih programih, kot sta URB-AL ali Azija-Urbs, (ki je odslej vključen v Asia Pro Eco II), imajo posebno mesto,

| b) | v sporočilu Komisije iz leta 2002 o Sodelovanju nedržavnih akterjev v razvojni politiki Skupnosti ter v Kotonovskem sporazumu, ki je bil podpisan junija 2000, so lokalne „oblasti“ omenjene med državnimi akterji in ne med nedržavnimi, |
| --- | --- |

b)

v sporočilu Komisije iz leta 2002 o Sodelovanju nedržavnih akterjev v razvojni politiki Skupnosti ter v Kotonovskem sporazumu, ki je bil podpisan junija 2000, so lokalne „oblasti“ omenjene med državnimi akterji in ne med nedržavnimi,

| c) | v uredbi o „decentraliziranem sodelovanju“ pa so taiste „lokalne oblasti (vključno z občinami)“ navedene v dolgem seznamu akterjev iz vrst civilne družbe; |
| --- | --- |

c)

v uredbi o „decentraliziranem sodelovanju“ pa so taiste „lokalne oblasti (vključno z občinami)“ navedene v dolgem seznamu akterjev iz vrst civilne družbe;

| 1.2.4 | želi, da bi pri obravnavi akterjev razvoja, ki niso vlade, vzpostavili boljše ravnovesje med različnimi oblikami organizacij civilne družbe, ki si označene kot „nedržavni akterji“, ter teritorialnimi skupnostmi. Ta želja pa nikakor ne nasprotuje partnerstvom, ki jih skupnosti pogosto sklepajo z nedržavnimi akterji pri izvajanju decentraliziranega sodelovanja. |
| --- | --- |

1.2.4

želi, da bi pri obravnavi akterjev razvoja, ki niso vlade, vzpostavili boljše ravnovesje med različnimi oblikami organizacij civilne družbe, ki si označene kot „nedržavni akterji“, ter teritorialnimi skupnostmi. Ta želja pa nikakor ne nasprotuje partnerstvom, ki jih skupnosti pogosto sklepajo z nedržavnimi akterji pri izvajanju decentraliziranega sodelovanja.

1.3   Glede lokalnih skupnosti kot akterjev razvojne politike

Odbor regij

| 1.3.1 | poudarja, da evropske lokalne skupnosti v okviru nacionalnih predpisov držav članic že mnoga leta sodelujejo z lokalnimi skupnostmi držav izven Evropske unije, zlasti držav v razvoju; |
| --- | --- |

1.3.1

poudarja, da evropske lokalne skupnosti v okviru nacionalnih predpisov držav članic že mnoga leta sodelujejo z lokalnimi skupnostmi držav izven Evropske unije, zlasti držav v razvoju;

| 1.3.2 | opaža, da ne glede na stopnjo pobude, ki je dana skupnostim, države članice pogosto na razne načine nudijo podporo tem skupnostim, da bi okrepile učinkovitost njihovega decentraliziranega sodelovanja in spodbujale njegovo prepletanje s sodelovanjem, ki ga na področju razvoja izvajajo na ravni države, ter s tem priznavajo dodaten prispevek teh skupnosti; |
| --- | --- |

1.3.2

opaža, da ne glede na stopnjo pobude, ki je dana skupnostim, države članice pogosto na razne načine nudijo podporo tem skupnostim, da bi okrepile učinkovitost njihovega decentraliziranega sodelovanja in spodbujale njegovo prepletanje s sodelovanjem, ki ga na področju razvoja izvajajo na ravni države, ter s tem priznavajo dodaten prispevek teh skupnosti;

| 1.3.3 | ponavlja, da skupnosti v decentraliziranemu sodelovanju prispevajo svoje znanje in izkušnje, ki so si jih pridobile pri izvajanju različnih pristojnosti, kot so: storitve za prebivalstvo na področju zdravstva in izobraževanja, komunalne storitve (voda, odpadki), gospodarski razvoj ozemlja, vključno s trgovino, pa tudi institucionalna podpora pri vodenju na lokalni ravni, izkušnje z lokalno in regionalno demokracijo ter delujočimi demokratičnimi institucijami, vrednotenje dediščine ter vloga, ki jo lahko igrajo pri prizadevanjih za mir („diplomacija mest“). Zato je njihovo delovanje lahko še posebej koristno za „decentralizirane lokalne oblasti“ držav v razvoju pri soočanju z odgovornostmi, ki jim jih nalaga decentralizacija; |
| --- | --- |

1.3.3

ponavlja, da skupnosti v decentraliziranemu sodelovanju prispevajo svoje znanje in izkušnje, ki so si jih pridobile pri izvajanju različnih pristojnosti, kot so: storitve za prebivalstvo na področju zdravstva in izobraževanja, komunalne storitve (voda, odpadki), gospodarski razvoj ozemlja, vključno s trgovino, pa tudi institucionalna podpora pri vodenju na lokalni ravni, izkušnje z lokalno in regionalno demokracijo ter delujočimi demokratičnimi institucijami, vrednotenje dediščine ter vloga, ki jo lahko igrajo pri prizadevanjih za mir („diplomacija mest“). Zato je njihovo delovanje lahko še posebej koristno za „decentralizirane lokalne oblasti“ držav v razvoju pri soočanju z odgovornostmi, ki jim jih nalaga decentralizacija;

| 1.3.4 | obenem poudarja, da imajo teritorialne skupnosti najbolj priviligiran položaj za osveščanje evropskih državljanov o problematiki pomoči, namenjene razvoju, in za spodbujanje njihovega delovanja v tej smeri; |
| --- | --- |

1.3.4

obenem poudarja, da imajo teritorialne skupnosti najbolj priviligiran položaj za osveščanje evropskih državljanov o problematiki pomoči, namenjene razvoju, in za spodbujanje njihovega delovanja v tej smeri;

| 1.3.5 | priznava, da različnost nacionalnih instrumentov, raznolikost področij, na katerih poteka sodelovanje lokalnih skupnosti, značilnosti posameznih skupnosti ter različno velika človeška in finančna sredstva, ki jih skupnosti namenjajo decentraliziranemu sodelovanju, ponujajo že sedaj zelo bogato in pestro podobo; |
| --- | --- |

1.3.5

priznava, da različnost nacionalnih instrumentov, raznolikost področij, na katerih poteka sodelovanje lokalnih skupnosti, značilnosti posameznih skupnosti ter različno velika človeška in finančna sredstva, ki jih skupnosti namenjajo decentraliziranemu sodelovanju, ponujajo že sedaj zelo bogato in pestro podobo;

| 1.3.6 | meni, da je preglednost bistvenega pomena za priznanje prispevka skupnosti v boju proti revščini in v prid izvajanja demokracije, saj omogoča, da se na decentralizirano sodelovanje ne gleda več kot na preprosto nizanje ukrepov ali programov, temveč kot na lokalno razsežnost globalne strategije razvoja države ali regije; |
| --- | --- |

1.3.6

meni, da je preglednost bistvenega pomena za priznanje prispevka skupnosti v boju proti revščini in v prid izvajanja demokracije, saj omogoča, da se na decentralizirano sodelovanje ne gleda več kot na preprosto nizanje ukrepov ali programov, temveč kot na lokalno razsežnost globalne strategije razvoja države ali regije;

| 1.3.7 | pozdravlja pobude lokalnih skupnosti, tako evropskih kot iz držav v razvoju, da bi sodelovanje gradile na tematskih ali geografskih temeljih; |
| --- | --- |

1.3.7

pozdravlja pobude lokalnih skupnosti, tako evropskih kot iz držav v razvoju, da bi sodelovanje gradile na tematskih ali geografskih temeljih;

| 1.3.8 | pozdravlja dejstvo, da je bila leta 2004 ustanovljena svetovna organizacija Združena mesta in lokalne vlade, ki so jo kot sogovornico priznali Združeni narodi in ki temelji na vrednotah miru, lokalne samouprave in solidarnosti ter združuje skupnosti vseh regij sveta okrog problematike mednarodnega sodelovanja. |
| --- | --- |

1.3.8

pozdravlja dejstvo, da je bila leta 2004 ustanovljena svetovna organizacija Združena mesta in lokalne vlade, ki so jo kot sogovornico priznali Združeni narodi in ki temelji na vrednotah miru, lokalne samouprave in solidarnosti ter združuje skupnosti vseh regij sveta okrog problematike mednarodnega sodelovanja.

1.4   Glede predloga Skupne izjave Sveta, Evropskega parlamenta in Komisije z naslovom Razvojna politika Evropske unije „Evropsko soglasje“ KOM(2005) 311 končno

Odbor regij

| 1.4.1 | se zahvaljuje Komisiji, da mu je poslala predlog Skupne izjave, ki ima velik političen pomen; |
| --- | --- |

1.4.1

se zahvaljuje Komisiji, da mu je poslala predlog Skupne izjave, ki ima velik političen pomen;

| 1.4.2 | izraža zadovoljstvo, saj meni, da je že to posredovanje znak priznavanja lokalnih skupnosti kot dejavnikov evropske razvojne politike; |
| --- | --- |

1.4.2

izraža zadovoljstvo, saj meni, da je že to posredovanje znak priznavanja lokalnih skupnosti kot dejavnikov evropske razvojne politike;

| 1.4.3 | se strinja z globalno usmeritvijo besedila, da naj bi bila globalizacija pozitivna sila za vse človeštvo, saj je to stališče zavzel tudi Odbor v enem od svojih predhodnih mnenj; (6) |
| --- | --- |

1.4.3

se strinja z globalno usmeritvijo besedila, da naj bi bila globalizacija pozitivna sila za vse človeštvo, saj je to stališče zavzel tudi Odbor v enem od svojih predhodnih mnenj; (6)

| 1.4.4 | ceni voljo, da naj bi delovanje Evropske unije na področju razvoja postalo bolj koherentno, s pomočjo opredelitve „tematskega okvirja“, ki bi vodil izbiro prednostnih nalog tako pri notranjih kot pri zunanjih politikah (kar je zlasti nujno na področju mednarodne trgovine in kmetijstva), kakor tudi pri delovanju Komisije in držav članic; |
| --- | --- |

1.4.4

ceni voljo, da naj bi delovanje Evropske unije na področju razvoja postalo bolj koherentno, s pomočjo opredelitve „tematskega okvirja“, ki bi vodil izbiro prednostnih nalog tako pri notranjih kot pri zunanjih politikah (kar je zlasti nujno na področju mednarodne trgovine in kmetijstva), kakor tudi pri delovanju Komisije in držav članic;

| 1.4.5 | izraža zadovoljstvo nad dejstvom, da je vloga lokalnih skupnosti kot akterjev lokalne uprave ter decentraliziranega razvoja izrecno omenjena pri številnih področjih delovanja, obenem pa meni, da bi bila lahko omenjena tudi pri ostalih področjih (zlasti pri dostopu do vode); |
| --- | --- |

1.4.5

izraža zadovoljstvo nad dejstvom, da je vloga lokalnih skupnosti kot akterjev lokalne uprave ter decentraliziranega razvoja izrecno omenjena pri številnih področjih delovanja, obenem pa meni, da bi bila lahko omenjena tudi pri ostalih področjih (zlasti pri dostopu do vode);

| 1.4.6 | z zanimanjem pričakuje poseben dokument o stanju in pomoči v Afriki, ki ga je napovedala Komisija. |
| --- | --- |

1.4.6

z zanimanjem pričakuje poseben dokument o stanju in pomoči v Afriki, ki ga je napovedala Komisija.

2.   Priporočila Odbora regij

Odbor regij

| 2.1 | priporoča, da se mesto decentraliziranega sodelovanja obravnava v skladu z naslednjimi načeli:






  a) | globalni pristop do boja proti revščini v svetu in prizadevanja za uresničitev ciljev novega tisočletja ZN morajo upoštevati lokalno dimenzijo potreb in njihovega zadovoljevanja; |
| --- | --- | --- |

2.1

priporoča, da se mesto decentraliziranega sodelovanja obravnava v skladu z naslednjimi načeli:

a)

globalni pristop do boja proti revščini v svetu in prizadevanja za uresničitev ciljev novega tisočletja ZN morajo upoštevati lokalno dimenzijo potreb in njihovega zadovoljevanja;

| b) | pomembno je torej priznati, da imajo, ob drugih akterjih, tudi skupnosti posebna znanja in izkušnje, ki izhajajo iz izvajanja njihovih pristojnosti in odgovornosti do prebivalstva njihovih ozemelj; |
| --- | --- |

b)

pomembno je torej priznati, da imajo, ob drugih akterjih, tudi skupnosti posebna znanja in izkušnje, ki izhajajo iz izvajanja njihovih pristojnosti in odgovornosti do prebivalstva njihovih ozemelj;

| c) | evropska razvojna politika mora, da bi izboljšala svoj učinek, v svoje strategije vključiti prispevek akterjev, ki so nosilci demokracije in razvoja, hkrati pa delijo načeli partnerstva in prisvojitve, ki sta načeli Unije; |
| --- | --- |

c)

evropska razvojna politika mora, da bi izboljšala svoj učinek, v svoje strategije vključiti prispevek akterjev, ki so nosilci demokracije in razvoja, hkrati pa delijo načeli partnerstva in prisvojitve, ki sta načeli Unije;

| d) | ugotavlja, da je mednarodni razvoj dvosmerni proces in da bodo evropske lokalne in regionalne oblasti, poleg tega, da lahko veliko prispevajo k razvoju v smislu idej in najboljših praks, lahko izkoristile tudi možnost večjega vzajemnega delovanja in sodelovanja z vladami, lokalnimi oblastmi in lokalnimi skupnostmi po svetu ter učenja iz njihovega dela in izkušenj; |
| --- | --- |

d)

ugotavlja, da je mednarodni razvoj dvosmerni proces in da bodo evropske lokalne in regionalne oblasti, poleg tega, da lahko veliko prispevajo k razvoju v smislu idej in najboljših praks, lahko izkoristile tudi možnost večjega vzajemnega delovanja in sodelovanja z vladami, lokalnimi oblastmi in lokalnimi skupnostmi po svetu ter učenja iz njihovega dela in izkušenj;

| e) | ugotavlja, da je boljše upravljanje ključ do uspešne razvojne politike in da je poglavitna sestavina dobrega upravljanja priznavanje, da je najbolje, če se odločitve sprejemajo čim bliže državljanom, na katere te odločitve vplivajo. |
| --- | --- |

e)

ugotavlja, da je boljše upravljanje ključ do uspešne razvojne politike in da je poglavitna sestavina dobrega upravljanja priznavanje, da je najbolje, če se odločitve sprejemajo čim bliže državljanom, na katere te odločitve vplivajo.

| 2.2 | predlaga — opirajoč se na organizacije, ki so jih skupnosti že vzpostavile za decentralizirano sodelovanje v prid razvoja, zlasti v okviru Združenih mest in lokalnih vlad, kakor tudi organov, ki vrednotijo decentralizirano sodelovanje — uvedbo naslednjih ukrepov: |
| --- | --- |

2.2

predlaga — opirajoč se na organizacije, ki so jih skupnosti že vzpostavile za decentralizirano sodelovanje v prid razvoja, zlasti v okviru Združenih mest in lokalnih vlad, kakor tudi organov, ki vrednotijo decentralizirano sodelovanje — uvedbo naslednjih ukrepov:

| 2.2.1 | za evropske lokalne skupnosti:






  a) | treba je prepoznati projekte decentraliziranega sodelovanja, kar je prvi pogoj za to, da njihovo vrednost ocenijo sogovorniki na ravni Skupnosti in da se spodbuja izmenjava izkušenj ter sinergija med skupnostmi. Primer centra za opazovanje odnosov pri decentraliziranem sodelovanju Evropa/Latinska Amerika (po razpisu projektov v okviru Urb-Ala) je treba pozdraviti in predvideti takšne centre še za druge regije v svetu; |
| --- | --- | --- |

2.2.1

za evropske lokalne skupnosti:

a)

treba je prepoznati projekte decentraliziranega sodelovanja, kar je prvi pogoj za to, da njihovo vrednost ocenijo sogovorniki na ravni Skupnosti in da se spodbuja izmenjava izkušenj ter sinergija med skupnostmi. Primer centra za opazovanje odnosov pri decentraliziranem sodelovanju Evropa/Latinska Amerika (po razpisu projektov v okviru Urb-Ala) je treba pozdraviti in predvideti takšne centre še za druge regije v svetu;

| b) | treba je spodbujati uvedbo podobne platforme, kot jo imajo NVO (CONCORD), da bi vzpostaviti politični dialog med institucijami Skupnosti in lokalnimi skupnostmi, ki so usmerjene v razvoj; |
| --- | --- |

b)

treba je spodbujati uvedbo podobne platforme, kot jo imajo NVO (CONCORD), da bi vzpostaviti politični dialog med institucijami Skupnosti in lokalnimi skupnostmi, ki so usmerjene v razvoj;

| c) | vključno z zagotavljanjem finančnih sredstev za tesno medinstitucionalno sodelovanje med skupnostmi EU in državami v razvoju je treba spodbujati izmenjavo informacij in razmišljanj, da bi si jih skupnosti lahko delile; |
| --- | --- |

c)

vključno z zagotavljanjem finančnih sredstev za tesno medinstitucionalno sodelovanje med skupnostmi EU in državami v razvoju je treba spodbujati izmenjavo informacij in razmišljanj, da bi si jih skupnosti lahko delile;

| d) | v okviru študije je treba preučiti kakšne so možnosti, ki jih v različnih državah članicah omogočajo zakoni in predpisi, na področju ukrepov mednarodnega sodelovanja, ki jih lahko izvajajo teritorialne skupnosti; |
| --- | --- |

d)

v okviru študije je treba preučiti kakšne so možnosti, ki jih v različnih državah članicah omogočajo zakoni in predpisi, na področju ukrepov mednarodnega sodelovanja, ki jih lahko izvajajo teritorialne skupnosti;

| 2.2.2 | za skupnosti držav v razvoju — splošna načela evropske razvojne pomoči je treba prilagoditi decentraliziranemu pristopu:






  a) | glede
  decentralizacije
  ukrepov Komisije: delegacije Komisije bi se morale zavedati lokalne razsežnosti ter poudarjati dopolnjevanje decentraliziranega sodelovanja in sodelovanja na ravni države, kakor tudi njegovo primernost, glede na potrebe lokalnih skupnosti držav, v katere so ukrepi usmerjeni, za dosego napredka na področjih demokratizacije in decentralizacije. V tem smislu bi lahko oblikovali
  smernice
  , da bi upoštevali vse etape priprave programov, od njihove zasnove dalje do financiranja izvedbe; |
| --- | --- | --- |

2.2.2

za skupnosti držav v razvoju — splošna načela evropske razvojne pomoči je treba prilagoditi decentraliziranemu pristopu:

a)

glede
  decentralizacije
  ukrepov Komisije: delegacije Komisije bi se morale zavedati lokalne razsežnosti ter poudarjati dopolnjevanje decentraliziranega sodelovanja in sodelovanja na ravni države, kakor tudi njegovo primernost, glede na potrebe lokalnih skupnosti držav, v katere so ukrepi usmerjeni, za dosego napredka na področjih demokratizacije in decentralizacije. V tem smislu bi lahko oblikovali
  smernice
  , da bi upoštevali vse etape priprave programov, od njihove zasnove dalje do financiranja izvedbe;

| b) | za krepitev
  regionalne integracije
  bi bilo treba spodbujati ustanavljanje združenj in mrež lokalnih predstavnikov držav v razvoju, ki bi morali dobivati pomoč evropskih lokalnih predstavnikov; |
| --- | --- |

b)

za krepitev
  regionalne integracije
  bi bilo treba spodbujati ustanavljanje združenj in mrež lokalnih predstavnikov držav v razvoju, ki bi morali dobivati pomoč evropskih lokalnih predstavnikov;

| c) | za boljše
  usklajevanje pomoči
  , bi lahko organizirali
  „forume po državah“
  , ki bi združevali tiste evropske skupnosti, ki pomagajo v isti državi; lahko bi jih predvideli za štiri države, v katerih se, v skladu s sklepom Sveta iz Barcelone marca leta 2002, preverja usklajevanje pomoči posameznih držav članic; |
| --- | --- |

c)

za boljše
  usklajevanje pomoči
  , bi lahko organizirali
  „forume po državah“
  , ki bi združevali tiste evropske skupnosti, ki pomagajo v isti državi; lahko bi jih predvideli za štiri države, v katerih se, v skladu s sklepom Sveta iz Barcelone marca leta 2002, preverja usklajevanje pomoči posameznih držav članic;

| 2.3 | priporoča, da se lokalne skupnosti vključi v oživljanje evropske razvojne politike, ki si ga želi Komisija; te že znajo, pogosto v povezavi z NVO, igrati vlogo pri osveščanju javnosti o pomenu boja proti revščini v svetu prek posebnih ukrepov med ljudmi, zlasti mladimi. |
| --- | --- |

2.3

priporoča, da se lokalne skupnosti vključi v oživljanje evropske razvojne politike, ki si ga želi Komisija; te že znajo, pogosto v povezavi z NVO, igrati vlogo pri osveščanju javnosti o pomenu boja proti revščini v svetu prek posebnih ukrepov med ljudmi, zlasti mladimi.

| 2.4 | Glede predloga Skupne izjave Sveta, Evropskega parlamenta in Komisije z naslovom Razvojna politika Evropske unije „Evropsko soglasje“ KOM(2005) 311 končno;
  Odbor regij |
| --- | --- |

2.4

Glede predloga Skupne izjave Sveta, Evropskega parlamenta in Komisije z naslovom Razvojna politika Evropske unije „Evropsko soglasje“ KOM(2005) 311 končno;

Odbor regij

| 2.4.1 | se sprašuje, glede na posebno pozornost, namenjeno državam, ki so z Evropsko unijo v „težavnem partnerstvu“, o spremembah, ki jih bo od leta 2007 dalje deležna postavka „decentralizirano sodelovanje“, ki je danes (7) namenjena posebej njim, saj so predvidena sredstva znatno premajhna; |
| --- | --- |

2.4.1

se sprašuje, glede na posebno pozornost, namenjeno državam, ki so z Evropsko unijo v „težavnem partnerstvu“, o spremembah, ki jih bo od leta 2007 dalje deležna postavka „decentralizirano sodelovanje“, ki je danes (7) namenjena posebej njim, saj so predvidena sredstva znatno premajhna;

| 2.4.2 | želi, da bi proračunska pomoč, ki bi v raznih oblikah evropske pomoči morala biti vedno večja, bila priložnost za vlade, ki jo prejemajo, da prenesejo iz nacionalnega proračuna na lokalne oblasti tista sredstva, ki so vezana na odgovornosti, ki so jim zaupane z ukrepi decentralizacije, ki je v teku; |
| --- | --- |

2.4.2

želi, da bi proračunska pomoč, ki bi v raznih oblikah evropske pomoči morala biti vedno večja, bila priložnost za vlade, ki jo prejemajo, da prenesejo iz nacionalnega proračuna na lokalne oblasti tista sredstva, ki so vezana na odgovornosti, ki so jim zaupane z ukrepi decentralizacije, ki je v teku;

| 2.4.3 | prosi, da Komisija, v prid tej novi etapi v razvojni politiki Evropske unije, upošteva priporočila, podana v tem mnenju. |
| --- | --- |

2.4.3

prosi, da Komisija, v prid tej novi etapi v razvojni politiki Evropske unije, upošteva priporočila, podana v tem mnenju.

V Bruslju, 16. novembra 2005

Predsednik

Odbora regij

Peter STRAUB

---

(1)  UL C 164 z dne 5.7.2005, str. 82.

1

(2)  UL C 23 z dne 27.1.2004, str. 8.

2

(3)  UL C 256 z dne 24.10.2003, str. 83.

3

(4)  KOM(2002) 598 končno.

4

(5)  KOM(2005) 185 končno.

5

(6)  OR 328/2004 končno.

6

(7)  Uredba Sveta 625/2004, ki se nanaša na obdobje 2004-2006 – proračunska postavka 21 02 13.

7

---

| 16.5.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 115/47 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 115/47

---

Mnenje Odbora regij o sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o uvedbi okvirnega programa o solidarnosti in upravljanju migracijskih tokov v obdobju 2007–2013

(2006/C 115/10)

ODBOR REGIJ je

OB UPOŠTEVANJU sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o uvedbi okvirnega programa o solidarnosti in upravljanju migracijskih tokov v obdobju 2007–2013 (KOM(2005) 123 končno);

OB UPOŠTEVANJU sklepa Evropske komisije z dne 6. aprila 2005 o tem, da ga v skladu s prvim odstavkom člena 265 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti zaprosi za mnenje;

OB UPOŠTEVANJU sklepa predsedstva Odbora z dne 22. februarja 2005, da komisijo za zunanje odnose zadolži za pripravo mnenja o tej zadevi;

OB UPOŠTEVANJU svojega mnenja z dne 7. julija 2005 o zeleni knjigi o pristopu Skupnosti k upravljanju ekonomskih migracij (CdR 82/2005 fin);

OB UPOŠTEVANJU osnutka mnenja (CdR 144/2005 rev. 1), ki ga je komisija za zunanje odnose sprejela 15. septembra 2005 (poročevalec: g. Paleologos, član občinskega sveta mesta Livadia (EL/PES));

KER bo ta program o solidarnosti zagotovil novo orodje politike za vzpostavitev območja svobode, varnosti in pravice za vse državljane Unije;

KER ima za cilj ustvariti ravnotežje med učinkovito podporo vsem evropskim politikam o svobodi, varnosti in pravici ter podporo nacionalnih, regionalnih in lokalnih potreb, v skladu z idejo porazdelitve bremena;

KER bodo dejavniki „potiska in potega“ (push and pull factors) še naprej povzročali migracijske tokove iz manj razvitih in nevarnih držav po vsem svetu proti Uniji in ker bodo kriminalne mreže, rasistične in ksenofobične ideje in gibanja ter upravne vrzeli lahko ogrozile urejeno, vodeno in družbeno ter gospodarsko vključeno migracijo, ki koristi tako migrantom kot državam izvora in državam gostiteljicam;

KER je treba širšo udeležbo Unije v vrsti politik in dejavnosti podpreti s primernimi finančnimi sredstvi in instrumenti;

KER bo staranje prebivalstva in zmanjševanje števila aktivnega prebivalstva najverjetneje povzročilo več migracijskih tokov, ki bodo vedno bolj potrebni za zadovoljitev potreb širše Unije;

KER okvirni program vsebuje trdno pravno osnovo za vključevanje regionalnih in lokalnih oblasti, ki poudarja, da: „mora vsaka država članica v skladu s sedanjimi nacionalnimi predpisi in praksami organizirati partnerstvo z oblastmi in telesi, ki jih imenuje, namreč (a) pristojnimi regionalnimi, lokalnimi, mestnimi ali drugimi javnimi organi oblasti“.

na 62. plenarnem zasedanju 16. in 17. novembra 2005 (seja z dne 16. novembra) soglasno sprejel naslednje mnenje:

1.   Stališča Odbora regij

Odbor regij:

| 1.1 | pozdravlja predlog Komisije za uvedbo okvirnega programa o solidarnosti in upravljanju migracijskih tokov v obdobju 2007–2013; |
| --- | --- |

1.1

pozdravlja predlog Komisije za uvedbo okvirnega programa o solidarnosti in upravljanju migracijskih tokov v obdobju 2007–2013;

| 1.2 | priznava smisel in obseg svetovnega preseljevanja in njegov pomen za raznolikost in razvoj, še posebno v lokalni skupnosti; OR se popolnoma strinja s pomembnostjo usklajevanja politike priseljevanja, azila in integracije znotraj Evropske unije. To je zdaj v razširjeni Skupnosti še bolj pomembno; |
| --- | --- |

1.2

priznava smisel in obseg svetovnega preseljevanja in njegov pomen za raznolikost in razvoj, še posebno v lokalni skupnosti; OR se popolnoma strinja s pomembnostjo usklajevanja politike priseljevanja, azila in integracije znotraj Evropske unije. To je zdaj v razširjeni Skupnosti še bolj pomembno;

| 1.3 | priznava pomen v Skupnost usmerjene, obsežne in trajnostne politike upravljanja migracijskih tokov, vključno z varnostjo na mejah, učinkovito zaščito oseb, ki potrebujejo mednarodno zaščito, učinkovitim vračanjem oseb, ki na evropskih tleh prebivajo nezakonito, ter vključevanjem zakonitih priseljencev v gospodarsko, družbeno, kulturno in politično življenje; |
| --- | --- |

1.3

priznava pomen v Skupnost usmerjene, obsežne in trajnostne politike upravljanja migracijskih tokov, vključno z varnostjo na mejah, učinkovito zaščito oseb, ki potrebujejo mednarodno zaščito, učinkovitim vračanjem oseb, ki na evropskih tleh prebivajo nezakonito, ter vključevanjem zakonitih priseljencev v gospodarsko, družbeno, kulturno in politično življenje;

| 1.4 | poudarja, da je nacionalna raven odgovorna za oblikovanje in izvajanje zakonodaje, medtem ko je naloga regionalne in lokalne ravni v glavnem omogočanje sprejema priseljencev, nastanitev in vključitev. OR zato še posebej poudarja pomembnost vloge lokalnih in regionalnih oblasti, katerih dolžnost zajema načrtovanje, nastanitev, izobraževanje in trg dela, ki neposredno vpliva na vključitev in lahko spodbuja socialno kohezijo, socialno integracijo in trajnostne družbe; |
| --- | --- |

1.4

poudarja, da je nacionalna raven odgovorna za oblikovanje in izvajanje zakonodaje, medtem ko je naloga regionalne in lokalne ravni v glavnem omogočanje sprejema priseljencev, nastanitev in vključitev. OR zato še posebej poudarja pomembnost vloge lokalnih in regionalnih oblasti, katerih dolžnost zajema načrtovanje, nastanitev, izobraževanje in trg dela, ki neposredno vpliva na vključitev in lahko spodbuja socialno kohezijo, socialno integracijo in trajnostne družbe;

| 1.5 | poudarja, da lokalne in regionalne oblasti upajo, da bodo postale pomemben vezni člen v verigi solidarnosti in pripomogle k odpravi razlogov za priseljevanje s krepitvijo ukrepov za finančno sodelovanje in z razvojem skupne strategije za spodbujanje čezmejnega regionalnega in nacionalnega sodelovanja na področju upravljanja migracijskih tokov. Njihova pooblastila na področjih preseljevanja, priseljevanja in vključevanja, pa tudi njihov položaj izvajalcev ali lastnikov infrastruktur, umeščajo te organe oblasti v ospredje procesov za preprečevanje, financiranje in upravljanje migracijskih tokov; |
| --- | --- |

1.5

poudarja, da lokalne in regionalne oblasti upajo, da bodo postale pomemben vezni člen v verigi solidarnosti in pripomogle k odpravi razlogov za priseljevanje s krepitvijo ukrepov za finančno sodelovanje in z razvojem skupne strategije za spodbujanje čezmejnega regionalnega in nacionalnega sodelovanja na področju upravljanja migracijskih tokov. Njihova pooblastila na področjih preseljevanja, priseljevanja in vključevanja, pa tudi njihov položaj izvajalcev ali lastnikov infrastruktur, umeščajo te organe oblasti v ospredje procesov za preprečevanje, financiranje in upravljanje migracijskih tokov;

| 1.6 | poudarja, da v mnogih delih Evropske unije zbirajo prihodke od davka na nacionalni ravni, medtem ko ekonomsko breme, povezano z izključenostjo zaradi priseljevanja, nosi lokalna raven. Pomanjkanje posvetovanja med različnimi ravnmi je lahko ovira za najboljšo mogočo uporabo finančnih sredstev. Ta vrsta porazdelitve bremena lahko dopolni delovanje na ravni Unije in prispeva pozitivne rezultate na tem področju; |
| --- | --- |

1.6

poudarja, da v mnogih delih Evropske unije zbirajo prihodke od davka na nacionalni ravni, medtem ko ekonomsko breme, povezano z izključenostjo zaradi priseljevanja, nosi lokalna raven. Pomanjkanje posvetovanja med različnimi ravnmi je lahko ovira za najboljšo mogočo uporabo finančnih sredstev. Ta vrsta porazdelitve bremena lahko dopolni delovanje na ravni Unije in prispeva pozitivne rezultate na tem področju;

| 1.7 | a) | opozarja, da so ženske zapostavljene zaradi spola in etničnega porekla. Ob upoštevanju vprašanj spola bodo prizadevanja za boljše upravljanje migracijskih tokov bolj ciljno usmerjena in učinkovita. Pomen žensk za uspešno integracijo ne sme biti podcenjen, saj pogosto omogočajo neposredno vez z otroci v družini; |
| --- | --- | --- |

1.7

a)

opozarja, da so ženske zapostavljene zaradi spola in etničnega porekla. Ob upoštevanju vprašanj spola bodo prizadevanja za boljše upravljanje migracijskih tokov bolj ciljno usmerjena in učinkovita. Pomen žensk za uspešno integracijo ne sme biti podcenjen, saj pogosto omogočajo neposredno vez z otroci v družini;

| b) | poudarja, da mora uspešna politika preseljevanja poleg ekonomskih upoštevati še druge vrednosti. Priseljevanje odpira možnosti, ki lahko obogatijo življenja posameznih državljanov, ravno tako kot lahko prispeva k znanju in sposobnostim EU, ki so koristni v svetovnem kontekstu; |
| --- | --- |

b)

poudarja, da mora uspešna politika preseljevanja poleg ekonomskih upoštevati še druge vrednosti. Priseljevanje odpira možnosti, ki lahko obogatijo življenja posameznih državljanov, ravno tako kot lahko prispeva k znanju in sposobnostim EU, ki so koristni v svetovnem kontekstu;

| c) | poziva Svet in Komisijo, da še naprej uporabljata strokovno znanje, ki so ga lokalne in regionalne oblasti pridobile skozi desetletja predajanja izkušenj z izvajanjem politike priseljevanja; |
| --- | --- |

c)

poziva Svet in Komisijo, da še naprej uporabljata strokovno znanje, ki so ga lokalne in regionalne oblasti pridobile skozi desetletja predajanja izkušenj z izvajanjem politike priseljevanja;

| 1.8 | a) | poudarja, da morajo pobude, oblikovane za zagotavljanje uspešnosti ekonomske podpore skupni politiki preseljevanja, upoštevati regionalne razlike. Podpora mora spodbujati prilagodljive rešitve, lokalne in regionalne ravni pa morajo imeti proste roke pri izbiri pristopa; |
| --- | --- | --- |

1.8

a)

poudarja, da morajo pobude, oblikovane za zagotavljanje uspešnosti ekonomske podpore skupni politiki preseljevanja, upoštevati regionalne razlike. Podpora mora spodbujati prilagodljive rešitve, lokalne in regionalne ravni pa morajo imeti proste roke pri izbiri pristopa;

| b) | v razpravi o prihodnji evropski kohezijski politiki poziva k upoštevanju pobud, ki so jih izvedli v nekaterih regijah, kjer bi utegnila biti podpora iz strukturnega sklada zmanjšana in kjer se je priseljenska populacija v zadnjih letih zelo povečala. To še posebej velja za velika mesta in velemesta; |
| --- | --- |

b)

v razpravi o prihodnji evropski kohezijski politiki poziva k upoštevanju pobud, ki so jih izvedli v nekaterih regijah, kjer bi utegnila biti podpora iz strukturnega sklada zmanjšana in kjer se je priseljenska populacija v zadnjih letih zelo povečala. To še posebej velja za velika mesta in velemesta;

| 1.9 | poudarja, da priseljevanje ni dovolj za dolgoročno pokritje primanjkljaja delovne sile EU in se sklicuje na svoje mnenje o prispevku starejših ljudi na trgu dela; |
| --- | --- |

1.9

poudarja, da priseljevanje ni dovolj za dolgoročno pokritje primanjkljaja delovne sile EU in se sklicuje na svoje mnenje o prispevku starejših ljudi na trgu dela;

| 1.10 | strategije za obvladovanje velikih skupin priseljencev, ki niso na trgu dela, so nujno potrebne iz gospodarskih, družbenih in političnih razlogov; |
| --- | --- |

1.10

strategije za obvladovanje velikih skupin priseljencev, ki niso na trgu dela, so nujno potrebne iz gospodarskih, družbenih in političnih razlogov;

| 1.11 | poziva k sprejetju ukrepov za učinkovito obravnavo problematike velikega števila delavcev priseljencev, ki so vstopili in bivajo v EU nezakonito. Treba je sprejeti ukrepe in uvesti mehanizme, ki bi priseljencem, ki kršijo sedanji zakon o priseljevanju, omogočili, da čim hitreje legalizirajo svoj status, še zlasti takrat, ko je nezakonito bivanje posledica nesposobnosti administracije oziroma geopolitičnih okoliščin, s katerimi se soočajo države članice. Te ukrepe je treba dopolniti, da se ne bodo ponavljali in da bodo v skladu z naslednjimi dejavnostmi: a) tem osebam je treba omogočiti sprejem v dostojne centre za tujce, b) utrditi je treba idejo, da se nezakonitega priseljevanja ne dopušča, c) resno se je treba boriti proti trgovini z ljudmi ter d) oblikovati je treba učinkovite strukture in politike za podporo zakonitega dela priseljencev; |
| --- | --- |

1.11

poziva k sprejetju ukrepov za učinkovito obravnavo problematike velikega števila delavcev priseljencev, ki so vstopili in bivajo v EU nezakonito. Treba je sprejeti ukrepe in uvesti mehanizme, ki bi priseljencem, ki kršijo sedanji zakon o priseljevanju, omogočili, da čim hitreje legalizirajo svoj status, še zlasti takrat, ko je nezakonito bivanje posledica nesposobnosti administracije oziroma geopolitičnih okoliščin, s katerimi se soočajo države članice. Te ukrepe je treba dopolniti, da se ne bodo ponavljali in da bodo v skladu z naslednjimi dejavnostmi: a) tem osebam je treba omogočiti sprejem v dostojne centre za tujce, b) utrditi je treba idejo, da se nezakonitega priseljevanja ne dopušča, c) resno se je treba boriti proti trgovini z ljudmi ter d) oblikovati je treba učinkovite strukture in politike za podporo zakonitega dela priseljencev;

| 1.12 | poudarja, da je treba priznati in spodbujati potrebo posameznega priseljenca po delu, da bi se lahko preživljal. Poleg ekonomskih vidikov prispevajo k pozitivnemu družbenemu razvoju podjetništvo in mala podjetja. Priložnost za ustanovitev in vodenje lastnega podjetja vpliva na integracijo in si zato zasluži večjo javno podporo; |
| --- | --- |

1.12

poudarja, da je treba priznati in spodbujati potrebo posameznega priseljenca po delu, da bi se lahko preživljal. Poleg ekonomskih vidikov prispevajo k pozitivnemu družbenemu razvoju podjetništvo in mala podjetja. Priložnost za ustanovitev in vodenje lastnega podjetja vpliva na integracijo in si zato zasluži večjo javno podporo;

| 1.13 | pozdravlja izboljšanje ozaveščenosti znotraj EU o ustvarjalnosti in podjetništvu priseljencev. Rast podjetništva in novih podjetij je odločilnega pomena za uspešne procese vključevanja in predstavlja pomemben prispevek pri izpolnjevanju ciljev lizbonske strategije; |
| --- | --- |

1.13

pozdravlja izboljšanje ozaveščenosti znotraj EU o ustvarjalnosti in podjetništvu priseljencev. Rast podjetništva in novih podjetij je odločilnega pomena za uspešne procese vključevanja in predstavlja pomemben prispevek pri izpolnjevanju ciljev lizbonske strategije;

| 1.14 | poudarja pomen dela nevladnih organizacij v tesnem sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi oblastmi in podpira njihove programe za pospešitev politik in dejavnosti, povezanih s preseljevanjem (kot je vključitev v politično in družbeno življenje države itd.); |
| --- | --- |

1.14

poudarja pomen dela nevladnih organizacij v tesnem sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi oblastmi in podpira njihove programe za pospešitev politik in dejavnosti, povezanih s preseljevanjem (kot je vključitev v politično in družbeno življenje države itd.);

| 1.15 | pozdravlja odločbo o ustanovitvi Evropskega sklada za begunce in še posebej določbe o vključevanju ciljnih skupin. OR opozarja, da velika večina ukrepov, ki so predlagani kot upravičeni za izboljšanje pogojev sprejema in za vključevanje beguncev, spada v okvir posredovanja regionalnih in lokalnih oblasti. |
| --- | --- |

1.15

pozdravlja odločbo o ustanovitvi Evropskega sklada za begunce in še posebej določbe o vključevanju ciljnih skupin. OR opozarja, da velika večina ukrepov, ki so predlagani kot upravičeni za izboljšanje pogojev sprejema in za vključevanje beguncev, spada v okvir posredovanja regionalnih in lokalnih oblasti.

| 1.16 | pozdravlja odločbo o ustanovitvi sklada za zunanje meje in opozarja na dejstvo, da so nekatere regije v Evropi prizadele dodatne izgube v smislu razvoja in socialne kohezije, ker so na meji Unije. To dejstvo bi se moralo odražati pri odločanju; |
| --- | --- |

1.16

pozdravlja odločbo o ustanovitvi sklada za zunanje meje in opozarja na dejstvo, da so nekatere regije v Evropi prizadele dodatne izgube v smislu razvoja in socialne kohezije, ker so na meji Unije. To dejstvo bi se moralo odražati pri odločanju;

| 1.17 | ugotavlja, da je do neuspeha EU na področju vključevanja prišlo delno zaradi dejstva, da lokalne in regionalne oblasti niso bile vključene v oblikovanje politike. Lokalne in regionalne oblasti so vrsta vlade, ki je državljanom najbližje, toda posledice izvajanja na lokalni in regionalni ravni so bile dostikrat prezrte in ne vedno upoštevane; |
| --- | --- |

1.17

ugotavlja, da je do neuspeha EU na področju vključevanja prišlo delno zaradi dejstva, da lokalne in regionalne oblasti niso bile vključene v oblikovanje politike. Lokalne in regionalne oblasti so vrsta vlade, ki je državljanom najbližje, toda posledice izvajanja na lokalni in regionalni ravni so bile dostikrat prezrte in ne vedno upoštevane;

| 1.18 | opozarja, da morajo biti za uspešno zagotavljanje socialne kohezije vprašanja integracije zajeta v vseh področjih politike. Politika Skupnosti o imigraciji in integraciji mora biti skladna s širšimi cilji EU o socialni politiki, ekonomski politiki in zunanji ter razvojni politiki, skladna pa mora biti tudi s temeljnimi evropskimi vrednotami, kot so enake možnosti, človekove pravice, človeško dostojanstvo, strpnost, spoštovanje različnosti, ukrepi za boj proti diskriminaciji in spodbujanje večje udeležbe v skupnosti; |
| --- | --- |

1.18

opozarja, da morajo biti za uspešno zagotavljanje socialne kohezije vprašanja integracije zajeta v vseh področjih politike. Politika Skupnosti o imigraciji in integraciji mora biti skladna s širšimi cilji EU o socialni politiki, ekonomski politiki in zunanji ter razvojni politiki, skladna pa mora biti tudi s temeljnimi evropskimi vrednotami, kot so enake možnosti, človekove pravice, človeško dostojanstvo, strpnost, spoštovanje različnosti, ukrepi za boj proti diskriminaciji in spodbujanje večje udeležbe v skupnosti;

| 1.19 | želi izpostaviti dejstvo, da je integracija dolžnost družbe kot celote, ki za dosego trajnostne socialne kohezije in rasti zahteva sodelovanje tako priseljencev kot lokalnega prebivalstva; |
| --- | --- |

1.19

želi izpostaviti dejstvo, da je integracija dolžnost družbe kot celote, ki za dosego trajnostne socialne kohezije in rasti zahteva sodelovanje tako priseljencev kot lokalnega prebivalstva;

| 1.20 | priznava, da čeprav so vprašanja trga dela odločilna za integracijo priseljencev, ne morejo biti vzeta iz konteksta, saj je stopnja integracije odvisna tudi od številnih drugih dejavnikov, kot so družbeno ozadje, izobrazba in znanje jezikov ter sodelovanje v življenju skupnosti. Uspešna integracija priseljencev je korak naprej k uresničevanju družbe, v kateri ima vsak vlogo, ki koristi tako posamezniku kot tudi lokalnim skupnostim in družbi v širšem pomenu besede; |
| --- | --- |

1.20

priznava, da čeprav so vprašanja trga dela odločilna za integracijo priseljencev, ne morejo biti vzeta iz konteksta, saj je stopnja integracije odvisna tudi od številnih drugih dejavnikov, kot so družbeno ozadje, izobrazba in znanje jezikov ter sodelovanje v življenju skupnosti. Uspešna integracija priseljencev je korak naprej k uresničevanju družbe, v kateri ima vsak vlogo, ki koristi tako posamezniku kot tudi lokalnim skupnostim in družbi v širšem pomenu besede;

| 1.21 | obžaluje dejstvo, da v programu solidarnosti ni zadostnega kritja za skoraj 500 000 iskalcev azila v Evropski uniji, ki čakajo na dovoljenje za bivanje ali podobna dovoljenja; velika večina jih ni na rednem trgu dela; |
| --- | --- |

1.21

obžaluje dejstvo, da v programu solidarnosti ni zadostnega kritja za skoraj 500 000 iskalcev azila v Evropski uniji, ki čakajo na dovoljenje za bivanje ali podobna dovoljenja; velika večina jih ni na rednem trgu dela;

| 1.22 | poudarja, da je zaradi neskladja med osredotočenjem nacionalne ravni na potrebe po delu priseljencev ter bojem lokalne ravni proti izključenosti, marginalizaciji in ksenofobiji, potreba po dialogu in sodelovanju vseh zainteresiranih ravni še toliko večja; |
| --- | --- |

1.22

poudarja, da je zaradi neskladja med osredotočenjem nacionalne ravni na potrebe po delu priseljencev ter bojem lokalne ravni proti izključenosti, marginalizaciji in ksenofobiji, potreba po dialogu in sodelovanju vseh zainteresiranih ravni še toliko večja;

| 1.23 | meni, da bi morali biti ukrepi in politike, ki postopoma vodijo k formalni pravici do glasovanja, ki bo pomagala izboljšati vključevanje priseljencev v demokratični proces, odločilni del programa solidarnosti; |
| --- | --- |

1.23

meni, da bi morali biti ukrepi in politike, ki postopoma vodijo k formalni pravici do glasovanja, ki bo pomagala izboljšati vključevanje priseljencev v demokratični proces, odločilni del programa solidarnosti;

| 1.24 | pozdravlja odločbo o ustanovitvi Evropskega sklada za vračanje beguncev in ponovno poudarja, da mora celosten postopek vračanja beguncev vključevati regionalno raven, še posebej zaradi prizadevanj regionalnih in lokalnih oblasti na mejah EU v podporo programu prostovoljnega vračanja. |
| --- | --- |

1.24

pozdravlja odločbo o ustanovitvi Evropskega sklada za vračanje beguncev in ponovno poudarja, da mora celosten postopek vračanja beguncev vključevati regionalno raven, še posebej zaradi prizadevanj regionalnih in lokalnih oblasti na mejah EU v podporo programu prostovoljnega vračanja.

2.   Priporočila Odbora regij

Odbor regij

| 2.1 | poudarja, da je uravnotežena politika, ki bo pospeševala ukrepe za zagotavljanje enakomernih stopenj zakonitega priseljevanja skupaj z ukrepi za odvračanje nezakonitega priseljevanja in bojem proti tihotapljenju in trgovini z ljudmi, odločilnega pomena. OR tudi poudarja pomembno vlogo priseljevanja za zapolnitev deficitarnih poklicev in poziva Evropski svet, da na teh področjih razvije učinkovite politične pobude, vključno z zaposlovanjem državljanov iz tretjih držav na področju znanstvenega raziskovanja; |
| --- | --- |

2.1

poudarja, da je uravnotežena politika, ki bo pospeševala ukrepe za zagotavljanje enakomernih stopenj zakonitega priseljevanja skupaj z ukrepi za odvračanje nezakonitega priseljevanja in bojem proti tihotapljenju in trgovini z ljudmi, odločilnega pomena. OR tudi poudarja pomembno vlogo priseljevanja za zapolnitev deficitarnih poklicev in poziva Evropski svet, da na teh področjih razvije učinkovite politične pobude, vključno z zaposlovanjem državljanov iz tretjih držav na področju znanstvenega raziskovanja;

| 2.2 | ugotavlja, da bi morale biti lokalne in regionalne oblasti bolj vključene v zasnovo in izvajanje azilne politike. OR predlaga, da se preuči povečanje obsega financiranja v okviru regionalnega sodelovanja in nova sosedska politika, ki sta zajeta v tretjem glavnem cilju strukturnih skladov za obdobje 2007–2013, in da se te naloge izpolni, ter upa, da bodo skupni večstranski programi, vodeni v okviru tega cilja, in dvostranski akcijski načrti, ki se bodo izvajali kot del sosedske politike, učinkovito usklajeni med seboj; |
| --- | --- |

2.2

ugotavlja, da bi morale biti lokalne in regionalne oblasti bolj vključene v zasnovo in izvajanje azilne politike. OR predlaga, da se preuči povečanje obsega financiranja v okviru regionalnega sodelovanja in nova sosedska politika, ki sta zajeta v tretjem glavnem cilju strukturnih skladov za obdobje 2007–2013, in da se te naloge izpolni, ter upa, da bodo skupni večstranski programi, vodeni v okviru tega cilja, in dvostranski akcijski načrti, ki se bodo izvajali kot del sosedske politike, učinkovito usklajeni med seboj;

| 2.3 | poudarja, da je nujno zagotoviti konkretno sodelovanje regionalnih in lokalnih oblasti pri oblikovanju in izvrševanju dejavnosti vseh štirih skladov, da se uresniči horizontalna določba o partnerstvu; |
| --- | --- |

2.3

poudarja, da je nujno zagotoviti konkretno sodelovanje regionalnih in lokalnih oblasti pri oblikovanju in izvrševanju dejavnosti vseh štirih skladov, da se uresniči horizontalna določba o partnerstvu;

| 2.4 | predlaga okrepitev dejavnosti in ukrepov, ki vključujejo izobraževanje pri prizadevanjih za upravljanje migracijskih tokov, še posebej na področju integracije priseljencev in beguncev; |
| --- | --- |

2.4

predlaga okrepitev dejavnosti in ukrepov, ki vključujejo izobraževanje pri prizadevanjih za upravljanje migracijskih tokov, še posebej na področju integracije priseljencev in beguncev;

| 2.5 | predlaga vključitev posebnih horizontalnih določb — klavzul, kot sledi: |
| --- | --- |

2.5

predlaga vključitev posebnih horizontalnih določb — klavzul, kot sledi:

Priporočilo 1

Člen 3

| Besedilo, ki ga je predlagala Komisija (KOM(2005) 123 končno — 2005/0049 (COD)) | Amandma |
| --- | --- |
| Člen 3
  Posebni cilji
  1.   Sklad prispeva k naslednjim posebnim ciljem:






  (a) | uvedbi in izboljšanju organizacije in izvajanja integriranega upravljanja vračanja s strani držav članic; |

Besedilo, ki ga je predlagala Komisija (KOM(2005) 123 končno — 2005/0049 (COD))

Amandma

Člen 3

Posebni cilji

1.   Sklad prispeva k naslednjim posebnim ciljem:

(a)

uvedbi in izboljšanju organizacije in izvajanja integriranega upravljanja vračanja s strani držav članic;

| (b) | krepitvi sodelovanja med državami članicami v okviru integriranega upravljanja vračanja in njegovega izvajanja; |
| --- | --- |

(b)

krepitvi sodelovanja med državami članicami v okviru integriranega upravljanja vračanja in njegovega izvajanja;

| (c) | spodbujanju učinkovite in enotne uporabe skupnih standardov vračanja v skladu z razvojem politike na tem področju. |
| --- | --- |

(c)

spodbujanju učinkovite in enotne uporabe skupnih standardov vračanja v skladu z razvojem politike na tem področju.

Člen 3

Posebni cilji

1.   Sklad prispeva k naslednjim posebnim ciljem:

| (a) | uvedbi in izboljšanju organizacije in izvajanja integriranega upravljanja vračanja s strani držav članic, zlasti vzpostavitvi mehanizmov za sodelovanje med nacionalnimi in regionalnimi, lokalnimi in javnimi oblastmi, kjer je to primerno; |
| --- | --- |

(a)

uvedbi in izboljšanju organizacije in izvajanja integriranega upravljanja vračanja s strani držav članic, zlasti vzpostavitvi mehanizmov za sodelovanje med nacionalnimi in regionalnimi, lokalnimi in javnimi oblastmi, kjer je to primerno;

| (b) | krepitvi sodelovanja med državami članicami v okviru integriranega upravljanja vračanja in njegovega izvajanja; |
| --- | --- |

(b)

krepitvi sodelovanja med državami članicami v okviru integriranega upravljanja vračanja in njegovega izvajanja;

| (c) | spodbujanju učinkovite in enotne uporabe skupnih standardov vračanja v skladu z razvojem politike na tem področju. |
| --- | --- |

(c)

spodbujanju učinkovite in enotne uporabe skupnih standardov vračanja v skladu z razvojem politike na tem področju.

Obrazložitev

Ker ima predlog Komisije pravno podlago, za katero velja soodločanje, si mora Odbor regij prizadevati za predložitev konkretnih amandmajev k predlogu Komisije v skladu z modelom, ki ga je uporabil Evropski parlament.

Priporočilo 2

Člen 4.1

| Besedilo, ki ga je predlagala Komisija (KOM(2005) 123 končno — 2005/0049 (COD)) | Amandma |
| --- | --- |
| Člen 4
  Upravičeni ukrepi v državah članicah

  1.   Zlasti naslednji ukrepi, ki se nanašajo na cilj, določen v členu 3(1)(a), so upravičeni do podpore s strani Sklada:






  (a) | vzpostavitev ali izboljšanje učinkovitega, stabilnega in operativnega sodelovanja organov držav članic s konzularnimi organi in službami za priseljevanje tretjih držav z namenom pridobitve potnih listin za vračanje državljanov tretjih držav ter zagotovitvijo hitrih in uspešnih postopkov odstranitve; |

Besedilo, ki ga je predlagala Komisija (KOM(2005) 123 končno — 2005/0049 (COD))

Amandma

Člen 4

Upravičeni ukrepi v državah članicah

1.   Zlasti naslednji ukrepi, ki se nanašajo na cilj, določen v členu 3(1)(a), so upravičeni do podpore s strani Sklada:

(a)

vzpostavitev ali izboljšanje učinkovitega, stabilnega in operativnega sodelovanja organov držav članic s konzularnimi organi in službami za priseljevanje tretjih držav z namenom pridobitve potnih listin za vračanje državljanov tretjih držav ter zagotovitvijo hitrih in uspešnih postopkov odstranitve;

| (b) | spodbujanje in pospeševanje prostovoljnega vračanja državljanov tretjih držav, ki nezakonito prebivajo v EU, zlasti s pomočjo programov za prostovoljno vračanje, z namenom zagotavljanja trajnosti vrnitev; |
| --- | --- |

(b)

spodbujanje in pospeševanje prostovoljnega vračanja državljanov tretjih držav, ki nezakonito prebivajo v EU, zlasti s pomočjo programov za prostovoljno vračanje, z namenom zagotavljanja trajnosti vrnitev;

| (c) | poenostavitev in izvedba prisilnega vračanja državljanov tretjih držav, ki nezakonito prebivajo v EU, z namenom krepitve verodostojnosti in celovitosti politik priseljevanja in zmanjševanja obdobja pridržanja oseb, ki čakajo na prisilno odstranitev. |
| --- | --- |

(c)

poenostavitev in izvedba prisilnega vračanja državljanov tretjih držav, ki nezakonito prebivajo v EU, z namenom krepitve verodostojnosti in celovitosti politik priseljevanja in zmanjševanja obdobja pridržanja oseb, ki čakajo na prisilno odstranitev.

Člen 4

Upravičeni ukrepi v državah članicah

1.   Zlasti naslednji ukrepi, ki se nanašajo na cilj, določen v členu 3(1)(a), so upravičeni do podpore s strani Sklada:

| (a) | vzpostavitev ali izboljšanje učinkovitega, stabilnega in operativnega sodelovanja organov držav članic s konzularnimi organi in službami za priseljevanje tretjih držav z namenom pridobitve potnih listin za vračanje državljanov tretjih držav ter zagotovitvijo hitrih in uspešnih postopkov odstranitve; |
| --- | --- |

(a)

vzpostavitev ali izboljšanje učinkovitega, stabilnega in operativnega sodelovanja organov držav članic s konzularnimi organi in službami za priseljevanje tretjih držav z namenom pridobitve potnih listin za vračanje državljanov tretjih držav ter zagotovitvijo hitrih in uspešnih postopkov odstranitve;

| (b) | spodbujanje in pospeševanje prostovoljnega vračanja državljanov tretjih držav, ki nezakonito prebivajo v EU, zlasti s pomočjo programov za prostovoljno vračanje, z namenom zagotavljanja trajnosti vrnitev; |
| --- | --- |

(b)

spodbujanje in pospeševanje prostovoljnega vračanja državljanov tretjih držav, ki nezakonito prebivajo v EU, zlasti s pomočjo programov za prostovoljno vračanje, z namenom zagotavljanja trajnosti vrnitev;

| (c) | poenostavitev in izvedba prisilnega vračanja državljanov tretjih držav, ki nezakonito prebivajo v EU, z namenom krepitve verodostojnosti in celovitosti politik priseljevanja in zmanjševanja obdobja pridržanja oseb, ki čakajo na prisilno odstranitev; |
| --- | --- |

(c)

poenostavitev in izvedba prisilnega vračanja državljanov tretjih držav, ki nezakonito prebivajo v EU, z namenom krepitve verodostojnosti in celovitosti politik priseljevanja in zmanjševanja obdobja pridržanja oseb, ki čakajo na prisilno odstranitev;

| (d) | ukrepi, s pomočjo katerih se bo izboljšala usklajenost med različnimi ravnmi nacionalnih, regionalnih, lokalnih, mestnih in drugih javnih oblasti. |
| --- | --- |

(d)

ukrepi, s pomočjo katerih se bo izboljšala usklajenost med različnimi ravnmi nacionalnih, regionalnih, lokalnih, mestnih in drugih javnih oblasti.

Obrazložitev

Ker ima predlog Komisije pravno podlago, za katero velja soodločanje, si mora Odbor regij prizadevati za predložitev konkretnih amandmajev k predlogu Komisije v skladu z modelom, ki ga je uporabil Evropski parlament.

Priporočilo 3

Člen 4.2

| Besedilo, ki ga je predlagala Komisija (KOM(2005) 123 končno — 2005/0049 (COD)) | Amandma |
| --- | --- |
| Člen 4
  Upravičeni ukrepi v državah članicah
  (...)
  2.   Zlasti naslednji ukrepi, ki se nanašajo na cilj, določen v členu 3(1)(b), so upravičeni do podpore s strani Sklada:






  (a) | sodelovanje pri zbiranju in zagotavljanju podatkov potencialnim povratnikom o državi izvora; |

Besedilo, ki ga je predlagala Komisija (KOM(2005) 123 končno — 2005/0049 (COD))

Amandma

Člen 4

Upravičeni ukrepi v državah članicah

(...)

2.   Zlasti naslednji ukrepi, ki se nanašajo na cilj, določen v členu 3(1)(b), so upravičeni do podpore s strani Sklada:

(a)

sodelovanje pri zbiranju in zagotavljanju podatkov potencialnim povratnikom o državi izvora;

| (b) | sodelovanje pri izboljšanju učinkovitih, stabilnih in operativnih delovnih odnosov med organi držav članic in konzularnimi organi ter službami za priseljevanje tretjih držav z namenom pospeševanja konzularne pomoči pri pridobivanju potnih listin za vračanje državljanov tretjih držav ter zagotovitvijo hitrih in uspešnih postopkov odstranitve; |
| --- | --- |

(b)

sodelovanje pri izboljšanju učinkovitih, stabilnih in operativnih delovnih odnosov med organi držav članic in konzularnimi organi ter službami za priseljevanje tretjih držav z namenom pospeševanja konzularne pomoči pri pridobivanju potnih listin za vračanje državljanov tretjih držav ter zagotovitvijo hitrih in uspešnih postopkov odstranitve;

| (c) | oblikovanje skupnih integriranih načrtov vračanja in njihovo izvajanje, vključno s skupnimi programi prostovoljnega vračanja glede določenih držav ali regij izvora, prejšnjega prebivališča ali tranzita; |
| --- | --- |

(c)

oblikovanje skupnih integriranih načrtov vračanja in njihovo izvajanje, vključno s skupnimi programi prostovoljnega vračanja glede določenih držav ali regij izvora, prejšnjega prebivališča ali tranzita;

| (d) | študije o trenutnem položaju in možnostih za okrepitev upravnega sodelovanja med državami članicami na področju vračanja in v povezavi z vlogo mednarodnih in nevladnih organizacij, ki naj bi jo odigrale v tem okviru; |
| --- | --- |

(d)

študije o trenutnem položaju in možnostih za okrepitev upravnega sodelovanja med državami članicami na področju vračanja in v povezavi z vlogo mednarodnih in nevladnih organizacij, ki naj bi jo odigrale v tem okviru;

| (e) | izmenjava informacij, podpore in nasvetov pri obravnavanju vračanja še posebej ranljivih skupin; |
| --- | --- |

(e)

izmenjava informacij, podpore in nasvetov pri obravnavanju vračanja še posebej ranljivih skupin;

| (f) | organizacija seminarjev za strokovne delavce o najboljših praksah, ki se osredotočajo na določene tretje države in/ali regije; |
| --- | --- |

(f)

organizacija seminarjev za strokovne delavce o najboljših praksah, ki se osredotočajo na določene tretje države in/ali regije;

| (g) | skupni ukrepi, ki omogočajo sprejem ponovno sprejetih oseb v države izvora, prejšnjega prebivališča ali tranzita; |
| --- | --- |

(g)

skupni ukrepi, ki omogočajo sprejem ponovno sprejetih oseb v države izvora, prejšnjega prebivališča ali tranzita;

| (h) | skupen razvoj ukrepov, ki bi zagotovil trajno ponovno vključitev oseb v državo izvora ali prejšnjega prebivališča; |
| --- | --- |

(h)

skupen razvoj ukrepov, ki bi zagotovil trajno ponovno vključitev oseb v državo izvora ali prejšnjega prebivališča;

| (i) | skupne ukrepe za spremljanje položaja povratnikov in trajnosti njihovega položaja po vrnitvi. |
| --- | --- |

(i)

skupne ukrepe za spremljanje položaja povratnikov in trajnosti njihovega položaja po vrnitvi.

Člen 4

Upravičeni ukrepi v državah članicah

(...)

2.   Zlasti naslednji ukrepi, ki se nanašajo na cilj, določen v členu 3(1)(b), so upravičeni do podpore s strani Sklada:

| (a) | sodelovanje pri zbiranju in zagotavljanju podatkov potencialnim povratnikom o državi izvora; |
| --- | --- |

(a)

sodelovanje pri zbiranju in zagotavljanju podatkov potencialnim povratnikom o državi izvora;

| (b) | sodelovanje pri izboljšanju učinkovitih, stabilnih in operativnih delovnih odnosov med organi držav članic in konzularnimi organi ter službami za priseljevanje tretjih držav z namenom pospeševanja konzularne pomoči pri pridobivanju potnih listin za vračanje državljanov tretjih držav ter zagotovitvijo hitrih in uspešnih postopkov odstranitve; |
| --- | --- |

(b)

sodelovanje pri izboljšanju učinkovitih, stabilnih in operativnih delovnih odnosov med organi držav članic in konzularnimi organi ter službami za priseljevanje tretjih držav z namenom pospeševanja konzularne pomoči pri pridobivanju potnih listin za vračanje državljanov tretjih držav ter zagotovitvijo hitrih in uspešnih postopkov odstranitve;

| (c) | oblikovanje skupnih integriranih načrtov vračanja in njihovo izvajanje, vključno s skupnimi programi prostovoljnega vračanja glede določenih držav ali regij izvora, prejšnjega prebivališča ali tranzita; |
| --- | --- |

(c)

oblikovanje skupnih integriranih načrtov vračanja in njihovo izvajanje, vključno s skupnimi programi prostovoljnega vračanja glede določenih držav ali regij izvora, prejšnjega prebivališča ali tranzita;

| (d) | študije o trenutnem položaju in možnostih za okrepitev upravnega sodelovanja med državami članicami na področju vračanja in v povezavi z vlogo mednarodnih in nevladnih organizacij, ki naj bi jo odigrale v tem okviru; |
| --- | --- |

(d)

študije o trenutnem položaju in možnostih za okrepitev upravnega sodelovanja med državami članicami na področju vračanja in v povezavi z vlogo mednarodnih in nevladnih organizacij, ki naj bi jo odigrale v tem okviru;

| (e) | zmenjava informacij, podpore in nasvetov pri obravnavanju vračanja še posebej ranljivih skupin; |
| --- | --- |

(e)

zmenjava informacij, podpore in nasvetov pri obravnavanju vračanja še posebej ranljivih skupin;

| (f) | organizacija seminarjev za strokovne delavce o najboljših praksah, ki se osredotočajo na določene tretje države in/ali regije; |
| --- | --- |

(f)

organizacija seminarjev za strokovne delavce o najboljših praksah, ki se osredotočajo na določene tretje države in/ali regije;

| (g) | skupni ukrepi, ki omogočajo sprejem ponovno sprejetih oseb v države izvora, prejšnjega prebivališča ali tranzita; |
| --- | --- |

(g)

skupni ukrepi, ki omogočajo sprejem ponovno sprejetih oseb v države izvora, prejšnjega prebivališča ali tranzita;

| (h) | skupen razvoj ukrepov, ki bi zagotovil trajno ponovno vključitev oseb v državo izvora ali prejšnjega prebivališča; |
| --- | --- |

(h)

skupen razvoj ukrepov, ki bi zagotovil trajno ponovno vključitev oseb v državo izvora ali prejšnjega prebivališča;

| (i) | skupne ukrepe za spremljanje položaja povratnikov in trajnosti njihovega položaja po vrnitvi; |
| --- | --- |

(i)

skupne ukrepe za spremljanje položaja povratnikov in trajnosti njihovega položaja po vrnitvi;

| (j) | organizacija seminarjev in skupno usposabljanje osebja ustreznih nacionalnih, regionalnih, lokalnih, mestnih in drugih ustreznih upravnih organov, organov kazenskega pregona in sodne oblasti; |
| --- | --- |

(j)

organizacija seminarjev in skupno usposabljanje osebja ustreznih nacionalnih, regionalnih, lokalnih, mestnih in drugih ustreznih upravnih organov, organov kazenskega pregona in sodne oblasti;

| (k) | uveljavljanje„navodil najboljših praks“, ki jeskupna pobuda Sveta Evropske unije, Evropske komisije, Evropskega parlamenta in Odbora regij in vsebuje prispevke nacionalnih, regionalnih in lokalnih oblasti ter vključuje strategije za zbližanje državljanov, sodelovanje z zvezami in nevladnimi organizacijami, oblikovanje lokalnih mrež, zbiranje podatkov in študij ter sodelovanje s policijskimi organi in institucijami;
  Ob teh ukrepih bodo upoštevali regionalne, lokalne in javne oblasti, kjer bo primerno. |
| --- | --- |

(k)

uveljavljanje„navodil najboljših praks“, ki jeskupna pobuda Sveta Evropske unije, Evropske komisije, Evropskega parlamenta in Odbora regij in vsebuje prispevke nacionalnih, regionalnih in lokalnih oblasti ter vključuje strategije za zbližanje državljanov, sodelovanje z zvezami in nevladnimi organizacijami, oblikovanje lokalnih mrež, zbiranje podatkov in študij ter sodelovanje s policijskimi organi in institucijami;

Obrazložitev

Ker ima predlog Komisije pravno podlago, za katero velja soodločanje, si mora Odbor regij prizadevati za predložitev konkretnih amandmajev k predlogu Komisije v skladu z modelom, ki ga je uporabil Evropski parlament.

| 2.6 | obžaluje, da so izdatki za tehnično pomoč v vseh štirih odločbah nizki, čeprav so kampanje za ozaveščenje javnosti odločilne za uspeh in učinkovitost vseh politik na področju svobode, varnosti in pravice; |
| --- | --- |

2.6

obžaluje, da so izdatki za tehnično pomoč v vseh štirih odločbah nizki, čeprav so kampanje za ozaveščenje javnosti odločilne za uspeh in učinkovitost vseh politik na področju svobode, varnosti in pravice;

| 2.7 | spodbuja lokalne in regionalne uprave, da si izmenjujejo programe za usposabljanje in se usmerjajo k sodelovanju in partnerstvu z ustreznimi evropskimi in nacionalnimi oblastmi; |
| --- | --- |

2.7

spodbuja lokalne in regionalne uprave, da si izmenjujejo programe za usposabljanje in se usmerjajo k sodelovanju in partnerstvu z ustreznimi evropskimi in nacionalnimi oblastmi;

| 2.8 | spodbuja lokalne in regionalne oblasti, da prispevajo k hitremu in učinkovitemu izvajanju ukrepov, predlaganih v okvirnem programu; |
| --- | --- |

2.8

spodbuja lokalne in regionalne oblasti, da prispevajo k hitremu in učinkovitemu izvajanju ukrepov, predlaganih v okvirnem programu;

| 2.9 | uvaja akcijski načrt Odbora regij za ohranitev zamisli pravične delitve obveznosti med državami članicami in znotraj držav članic med nacionalnimi, regionalnimi, lokalnimi, mestnimi in drugimi javnimi oblastmi na področju priseljevanja; |
| --- | --- |

2.9

uvaja akcijski načrt Odbora regij za ohranitev zamisli pravične delitve obveznosti med državami članicami in znotraj držav članic med nacionalnimi, regionalnimi, lokalnimi, mestnimi in drugimi javnimi oblastmi na področju priseljevanja;

| 2.10 | poudarja, da mora biti upoštevan kot pomemben partner, ki je osredotočen na Skupnost in učinkovito pomaga razjasniti odgovornosti lokalnih in regionalnih predstavnikov glede vprašanj financiranja in upravljanja migracijskih tokov v obdobju 2007–2013 in tako pripomore k njihovi vključitvi v mehanizem sodelovanja, ki ga Unija želi izvesti. |
| --- | --- |

2.10

poudarja, da mora biti upoštevan kot pomemben partner, ki je osredotočen na Skupnost in učinkovito pomaga razjasniti odgovornosti lokalnih in regionalnih predstavnikov glede vprašanj financiranja in upravljanja migracijskih tokov v obdobju 2007–2013 in tako pripomore k njihovi vključitvi v mehanizem sodelovanja, ki ga Unija želi izvesti.

V Bruslju, 16. novembra 2005

Predsednik

Odbora regij

Peter STRAUB

---

| 16.5.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 115/53 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 115/53

---

Mnenje Odbora regij o sporočilu Komisije Svetu — Evropska prihodnost za Kosovo

(2006/C 115/11)

ODBOR REGIJ JE

ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu z naslovom Evropska prihodnost za Kosovo KOM(2005) 156 končno;

ob upoštevanju sklepa Evropske komisije z dne 11. maja 2005, da se v skladu s prvim odstavkom člena 265 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti o tej zadevi posvetuje z Odborom regij;

ob upoštevanju sklepa predsedstva z dne 12. aprila 2005, da komisijo za zunanje odnose zadolži, da pripravi mnenje o tej temi;

ob upoštevanju sklepov predsedstva Evropskega sveta, sprejetih v Bruslju 16. in 17. junija 2005;

ob upoštevanju sklepov predsedstva Evropskega sveta, sprejetih v Solunu 19. in 20. junija 2003;

ob upoštevanju sklepa Evropskega sveta z dne 14. junija 2004 o načelih, prednostnih nalogah in pogojih Evropskega partnerstva s Srbijo in Črno goro, vključno s Kosovom;

ob upoštevanju poročila o pripravljenosti Srbije in Črne gore za pogajanja o stabilizacijsko-pridružitvenem sporazumu z Evropsko unijo (SEK(2005) 478 končno);

ob upoštevanju mnenja parlamentarne skupščine Sveta Evrope o trenutnem položaju na Kosovu, ki je bilo sprejeto 3. junija 2005 (dok. 10572, poročevalka: ga. Marianne Tritz);

ob upoštevanju poročila generalnega sekretarja o začasni misiji ZN na Kosovu z dne 23. maja 2005 (dok. 05-33918);

ob upoštevanju resolucije varnostnega sveta ZN 1244 (1999) z dne 10. junija 1999;

ob upoštevanju sporazuma o sodelovanju med Odborom regij in Kongresom lokalnih in regionalnih oblasti Sveta Evrope z dne 13. aprila 2005, CdR 62/2005;

ob upoštevanju mnenja OR o vlogi lokalnih in regionalnih oblasti Evropske unije pri utrjevanju demokratičnih procesov na Zahodnem Balkanu (CdR 101/2003 fin) (1);

ob upoštevanju sklepov, ki so jih sprejeli udeleženci konference v Prištini 22. junija 2005 (Prištinska deklaracija), CdR 145/2005 fin;

ob upoštevanju osnutka mnenja (CdR 143/2005 rev. 2), ki ga je komisija za zunanje odnose sprejela 15. septembra 2005 (poročevalec: g. Tomaž Štebe, župan občine Mengeš (SI/EPP));

v želji predstaviti poglede na evropsko prihodnost za Kosovo z lokalnega in regionalnega vidika;

ker:

| 1. | so sklepi predsedstva Evropskega sveta na srečanju v Solunu 19. in 20. junija 2003 dali celotni regiji Zahodnega Balkana evropsko perspektivo za prihodnost. To perspektivo so ponovno poudarili sklepi predsedstva Evropskega sveta, sprejeti v Bruslju 16. in 17. junija 2005; |
| --- | --- |

1.

so sklepi predsedstva Evropskega sveta na srečanju v Solunu 19. in 20. junija 2003 dali celotni regiji Zahodnega Balkana evropsko perspektivo za prihodnost. To perspektivo so ponovno poudarili sklepi predsedstva Evropskega sveta, sprejeti v Bruslju 16. in 17. junija 2005;

| 2. | vse države Zahodnega Balkana in tudi Kosovo trenutno doživljajo pozitivne spremembe, zlasti v zvezi z Mednarodnim kazenskim sodiščem za nekdanjo Jugoslavijo. Te spremembe so pomemben korak k njihovi končni evropski integraciji, vendar je potreben še precejšen nadaljnji napredek; |
| --- | --- |

2.

vse države Zahodnega Balkana in tudi Kosovo trenutno doživljajo pozitivne spremembe, zlasti v zvezi z Mednarodnim kazenskim sodiščem za nekdanjo Jugoslavijo. Te spremembe so pomemben korak k njihovi končni evropski integraciji, vendar je potreben še precejšen nadaljnji napredek;

| 3. | so se na Kosovu ljudje mirno odzvali na odstop nekdanjega premiera HARADINAJA, vlada pa je pokazala politično zrelost, saj je prehod v novo kosovsko vlado pod vodstvom premiera KOSUMIJA potekal mirno. Hkrati se je vlada obvezala, da bo nadaljevala program prejšnje vlade, usmerjen v izvajanje standardov ZN; |
| --- | --- |

3.

so se na Kosovu ljudje mirno odzvali na odstop nekdanjega premiera HARADINAJA, vlada pa je pokazala politično zrelost, saj je prehod v novo kosovsko vlado pod vodstvom premiera KOSUMIJA potekal mirno. Hkrati se je vlada obvezala, da bo nadaljevala program prejšnje vlade, usmerjen v izvajanje standardov ZN;

| 4. | je kosovska vlada 22. februarja 2005 sprejela „reformo lokalne vlade — delovni program za leto 2005“. Cilj reforme je izboljšati storitve na lokalni ravni in s tem prispevati k (a) zagotavljanju stabilne uprave in življenjskih pogojev za vse ljudi na Kosovu; (b) vključitvi vseh skupnosti v demokratične strukture na Kosovu; (c) vzpostavitvi in utrditvi operativnih demokratičnih institucij na Kosovu, v skladu s standardi; |
| --- | --- |

4.

je kosovska vlada 22. februarja 2005 sprejela „reformo lokalne vlade — delovni program za leto 2005“. Cilj reforme je izboljšati storitve na lokalni ravni in s tem prispevati k (a) zagotavljanju stabilne uprave in življenjskih pogojev za vse ljudi na Kosovu; (b) vključitvi vseh skupnosti v demokratične strukture na Kosovu; (c) vzpostavitvi in utrditvi operativnih demokratičnih institucij na Kosovu, v skladu s standardi;

| 5. | je treba ohraniti pobude za gospodarsko integracijo Kosova v regijo. Ta prizadevanja je treba nadaljevati, da bi odpravili nenehne težave, značilne za gospodarski položaj Kosova, kot so: nizki dohodki, velika brezposelnost ter ogromen infrastrukturni primanjkljaj. Nujno je treba pripraviti pravni okvir, ki bo jasno opredelil premoženjska upravičenja; |
| --- | --- |

5.

je treba ohraniti pobude za gospodarsko integracijo Kosova v regijo. Ta prizadevanja je treba nadaljevati, da bi odpravili nenehne težave, značilne za gospodarski položaj Kosova, kot so: nizki dohodki, velika brezposelnost ter ogromen infrastrukturni primanjkljaj. Nujno je treba pripraviti pravni okvir, ki bo jasno opredelil premoženjska upravičenja;

| 6. | mora ambiciozen in obsežen pregled izvajanja standardov, ki je trenutno v pripravi, sprožiti proces, ki bo dejansko pripeljal do določitve prihodnjega statusa Kosova. Močne, avtonomne in večetnične lokalne in regionalne skupnosti so predpogoj za dolgotrajen mir in blaginjo na Kosovu ter glavni element kakršnega koli sporazuma o prihodnjem statusu Kosova; |
| --- | --- |

6.

mora ambiciozen in obsežen pregled izvajanja standardov, ki je trenutno v pripravi, sprožiti proces, ki bo dejansko pripeljal do določitve prihodnjega statusa Kosova. Močne, avtonomne in večetnične lokalne in regionalne skupnosti so predpogoj za dolgotrajen mir in blaginjo na Kosovu ter glavni element kakršnega koli sporazuma o prihodnjem statusu Kosova;

| 7. | končna deklaracija konference o vlogi lokalnih in regionalnih oblasti EU v procesu utrjevanja demokracije na območju Zahodnega Balkana, ki so jo skupaj organizirali Odbor regij, Evropska komisija, Kongres lokalnih in regionalnih oblasti Sveta Evrope in Pakt stabilnosti za Jugovzhodno Evropo v Prištini, 22. junija 2005, poudarja, da sta za prihodnost prebivalcev Kosova v EU nujno potrebni dejanska decentralizacija in participativna demokracija, ki bi v polni meri spoštovali demokratične vrednote in pravice manjšin; |
| --- | --- |

7.

končna deklaracija konference o vlogi lokalnih in regionalnih oblasti EU v procesu utrjevanja demokracije na območju Zahodnega Balkana, ki so jo skupaj organizirali Odbor regij, Evropska komisija, Kongres lokalnih in regionalnih oblasti Sveta Evrope in Pakt stabilnosti za Jugovzhodno Evropo v Prištini, 22. junija 2005, poudarja, da sta za prihodnost prebivalcev Kosova v EU nujno potrebni dejanska decentralizacija in participativna demokracija, ki bi v polni meri spoštovali demokratične vrednote in pravice manjšin;

na 62. plenarnem zasedanju 16. in 17. novembra 2005 (seja z dne 16. novembra) sprejel naslednje mnenje.

1.   Stališča Odbora regij

Odbor regij

| 1.1 | pozdravlja poročilo Komisije in njene sklepe, podane v sporočilu Evropska prihodnost za Kosovo (KOM(2005) 156 končno), ki je okvir za odpravo sedanjega brezizhodnega položaja glede razvoja demokratične in večetnične družbe na Kosovu, ki bi Kosovu omogočil dobiti svoje mesto v regiji v kontekstu miru in blaginje; |
| --- | --- |

1.1

pozdravlja poročilo Komisije in njene sklepe, podane v sporočilu Evropska prihodnost za Kosovo (KOM(2005) 156 končno), ki je okvir za odpravo sedanjega brezizhodnega položaja glede razvoja demokratične in večetnične družbe na Kosovu, ki bi Kosovu omogočil dobiti svoje mesto v regiji v kontekstu miru in blaginje;

| 1.2 | pozdravlja poročilo o pripravljenosti Srbije in Črne gore za pogajanja o stabilizacijsko-pridružitvenem sporazumu z Evropsko unijo (SEK(2005) 478 končno), ki se zaključi s pozitivnim priporočilom glede začetka pogajanj o stabilizaciji in pridruževanju, pod pogojem, da Srbija in Črna gora nadaljujeta nadaljnje priprave; |
| --- | --- |

1.2

pozdravlja poročilo o pripravljenosti Srbije in Črne gore za pogajanja o stabilizacijsko-pridružitvenem sporazumu z Evropsko unijo (SEK(2005) 478 končno), ki se zaključi s pozitivnim priporočilom glede začetka pogajanj o stabilizaciji in pridruževanju, pod pogojem, da Srbija in Črna gora nadaljujeta nadaljnje priprave;

| 1.3 | pozdravlja sklepe predsedstva Evropskega sveta, sprejete v Bruslju 16. in 17. junija 2005, in priloženo deklaracijo o Kosovu, ki je poudarila, da rezultat obsežnega pregleda položaja na Kosovu ni bil sprejet vnaprej: izvajanje standardov, zlasti tistih, ki so bili prepoznani kot prednostni, in proces decentralizacije sta še posebej pomembna; |
| --- | --- |

1.3

pozdravlja sklepe predsedstva Evropskega sveta, sprejete v Bruslju 16. in 17. junija 2005, in priloženo deklaracijo o Kosovu, ki je poudarila, da rezultat obsežnega pregleda položaja na Kosovu ni bil sprejet vnaprej: izvajanje standardov, zlasti tistih, ki so bili prepoznani kot prednostni, in proces decentralizacije sta še posebej pomembna;

| 1.4 | meni, da morajo lokalne in regionalne oblasti Kosova in EU pomagati doseči cilj evropske prihodnosti za Kosovo; |
| --- | --- |

1.4

meni, da morajo lokalne in regionalne oblasti Kosova in EU pomagati doseči cilj evropske prihodnosti za Kosovo;

| 1.5 | pozdravlja zavezanost Komisije, da upošteva poseben položaj in izjemne potrebe Kosova pri doseganju napredka pri stabilizacijskem in pridružitvenem procesu; |
| --- | --- |

1.5

pozdravlja zavezanost Komisije, da upošteva poseben položaj in izjemne potrebe Kosova pri doseganju napredka pri stabilizacijskem in pridružitvenem procesu;

| 1.6 | odobrava dejavno osredotočenje na potrebe Kosova po razvoju in reformah ter zavezo Komisije, da bo zagotovila sredstva za pospeševanje razvoja in reform; |
| --- | --- |

1.6

odobrava dejavno osredotočenje na potrebe Kosova po razvoju in reformah ter zavezo Komisije, da bo zagotovila sredstva za pospeševanje razvoja in reform;

| 1.7 | podpira predlog Evropske komisije, da se razišče nove možnosti, da bi Kosovo lahko v polni meri izkoristilo vse ustrezne instrumente Evropske unije; |
| --- | --- |

1.7

podpira predlog Evropske komisije, da se razišče nove možnosti, da bi Kosovo lahko v polni meri izkoristilo vse ustrezne instrumente Evropske unije;

| 1.8 | pripisuje največji pomen političnemu dialogu med skupnostmi na Kosovu in med oblastmi v Beogradu in v Prištini, saj je to edini način za dosego večje stabilnosti, ki je prvi pogoj za evropsko integracijo celotnega območja Zahodnega Balkana; |
| --- | --- |

1.8

pripisuje največji pomen političnemu dialogu med skupnostmi na Kosovu in med oblastmi v Beogradu in v Prištini, saj je to edini način za dosego večje stabilnosti, ki je prvi pogoj za evropsko integracijo celotnega območja Zahodnega Balkana;

| 1.9 | pozdravlja dosedanja prizadevanja začasnih institucij kosovske samouprave za reformo lokalne vlade na Kosovu; |
| --- | --- |

1.9

pozdravlja dosedanja prizadevanja začasnih institucij kosovske samouprave za reformo lokalne vlade na Kosovu;

| 1.10 | opozarja, da mora decentralizacijo spremljati dejanski prenos pristojnosti in predvsem finančnih sredstev in lastnine, sorazmerno z novimi odgovornostmi, ki jih prevzemajo lokalne in regionalne oblasti; |
| --- | --- |

1.10

opozarja, da mora decentralizacijo spremljati dejanski prenos pristojnosti in predvsem finančnih sredstev in lastnine, sorazmerno z novimi odgovornostmi, ki jih prevzemajo lokalne in regionalne oblasti;

| 1.11 | poudarja pomembno vlogo združenj lokalnih in regionalnih oblasti, ki vladam posredujejo stališča lokalnih in regionalnih skupnosti in so glavni instrumenti spodbujanja možnosti njihovega delovanja prek lokalnih in regionalnih politikov; |
| --- | --- |

1.11

poudarja pomembno vlogo združenj lokalnih in regionalnih oblasti, ki vladam posredujejo stališča lokalnih in regionalnih skupnosti in so glavni instrumenti spodbujanja možnosti njihovega delovanja prek lokalnih in regionalnih politikov;

| 1.12 | podpira zavezanost Komisije, da začne posvetovanja na visoki ravni z glavnimi mednarodnimi akterji za pripravo usklajenega strateškega pristopa do politike na Kosovu in pozdravlja odločitev o izvedbi obsežnega pregleda napredka pri izvajanju standardov na Kosovu. |
| --- | --- |

1.12

podpira zavezanost Komisije, da začne posvetovanja na visoki ravni z glavnimi mednarodnimi akterji za pripravo usklajenega strateškega pristopa do politike na Kosovu in pozdravlja odločitev o izvedbi obsežnega pregleda napredka pri izvajanju standardov na Kosovu.

2.   Priporočila Odbora regij

Odbor regij

| 2.1 | poziva Komisijo, da lokalne oblasti na Kosovu aktivno vključi v izvajanje političnih, družbenih in gospodarskih reform na ravni, ki je najbližje državljanom, s polnim spoštovanjem načel subsidiarnosti, sorazmernosti in dobrega upravljanja; |
| --- | --- |

2.1

poziva Komisijo, da lokalne oblasti na Kosovu aktivno vključi v izvajanje političnih, družbenih in gospodarskih reform na ravni, ki je najbližje državljanom, s polnim spoštovanjem načel subsidiarnosti, sorazmernosti in dobrega upravljanja;

| 2.2 | spodbuja Komisijo, da v tesnem sodelovanju z lokalnimi oblastmi pospešuje in podpira informacijske kampanje, z namenom, da se državljani EU seznanijo z odnosi s Kosovom in državljani Kosova z vrednotami EU; |
| --- | --- |

2.2

spodbuja Komisijo, da v tesnem sodelovanju z lokalnimi oblastmi pospešuje in podpira informacijske kampanje, z namenom, da se državljani EU seznanijo z odnosi s Kosovom in državljani Kosova z vrednotami EU;

| 2.3 | spodbuja Komisijo, da v tesnem sodelovanju z lokalnimi oblastmi podpira programe izmenjav in tesnega medinstitucionalnega sodelovanja, ki bi pripomogli k boljšemu medsebojnemu razumevanju med državljani in upravami EU in Kosova ter okrepili upravne zmogljivost na lokalni in regionalni ravni; |
| --- | --- |

2.3

spodbuja Komisijo, da v tesnem sodelovanju z lokalnimi oblastmi podpira programe izmenjav in tesnega medinstitucionalnega sodelovanja, ki bi pripomogli k boljšemu medsebojnemu razumevanju med državljani in upravami EU in Kosova ter okrepili upravne zmogljivost na lokalni in regionalni ravni;

| 2.4 | priporoča, da pomoč Komisije pri vzpostavljanju institucij še posebej upošteva zmogljivost lokalnih skupnosti, zlasti pri podpori izvajanju zakonodaje in izboljšanju komunikacije in sodelovanja med centralno in lokalnimi oblastmi; |
| --- | --- |

2.4

priporoča, da pomoč Komisije pri vzpostavljanju institucij še posebej upošteva zmogljivost lokalnih skupnosti, zlasti pri podpori izvajanju zakonodaje in izboljšanju komunikacije in sodelovanja med centralno in lokalnimi oblastmi;

| 2.5 | poziva k prizadevanjem za sodelovanje in izmenjavo izkušenj in najboljših praks, pridobljenih v okviru predpristopne politike, ki so jo skupaj izvajale lokalne in regionalne skupnosti držav članic EU, držav kandidatk in držav Zahodnega Balkana; |
| --- | --- |

2.5

poziva k prizadevanjem za sodelovanje in izmenjavo izkušenj in najboljših praks, pridobljenih v okviru predpristopne politike, ki so jo skupaj izvajale lokalne in regionalne skupnosti držav članic EU, držav kandidatk in držav Zahodnega Balkana;

| 2.6 | poudarja, da je aktivno čezmejno sodelovanje med lokalnimi in regionalnimi oblastmi eden od načinov razvijanja zaupanja in stabilnosti na Kosovu in na območju Zahodnega Balkana; |
| --- | --- |

2.6

poudarja, da je aktivno čezmejno sodelovanje med lokalnimi in regionalnimi oblastmi eden od načinov razvijanja zaupanja in stabilnosti na Kosovu in na območju Zahodnega Balkana;

| 2.7 | spodbuja vse odgovorne za izvajanje standardov, še posebej začasne institucije kosovske samouprave, da nadaljujejo z izvajanjem reforme lokalne vlade na celotnem ozemlju Kosova in lokalnim oblastem na Kosovu pomagajo upoštevati Evropsko listino o lokalni samoupravi, predvsem z zagotavljanjem finančnih sredstev, zemljišč in človeških virov, ki jih lokalne oblasti na Kosovu potrebujejo za izvajanje svojih socialnih in ekonomskih obveznosti; |
| --- | --- |

2.7

spodbuja vse odgovorne za izvajanje standardov, še posebej začasne institucije kosovske samouprave, da nadaljujejo z izvajanjem reforme lokalne vlade na celotnem ozemlju Kosova in lokalnim oblastem na Kosovu pomagajo upoštevati Evropsko listino o lokalni samoupravi, predvsem z zagotavljanjem finančnih sredstev, zemljišč in človeških virov, ki jih lokalne oblasti na Kosovu potrebujejo za izvajanje svojih socialnih in ekonomskih obveznosti;

| 2.8 | ponovno opozarja vse odgovorne za izvajanje standardov, še posebej začasne institucije kosovske samouprave, da sta ohranjanje in spodbujanje manjšinskih jezikov ter kulturne dediščine vseh skupnosti glavna dejavnika strpnosti in medsebojnega razumevanja znotraj pluralističnega, večetničnega in večkulturnega Kosova; |
| --- | --- |

2.8

ponovno opozarja vse odgovorne za izvajanje standardov, še posebej začasne institucije kosovske samouprave, da sta ohranjanje in spodbujanje manjšinskih jezikov ter kulturne dediščine vseh skupnosti glavna dejavnika strpnosti in medsebojnega razumevanja znotraj pluralističnega, večetničnega in večkulturnega Kosova;

| 2.9 | spodbuja vse odgovorne za izvajanje standardov, še posebej začasne institucije kosovske samouprave, da olajšajo sodelovanje oseb iz vseh etničnih skupin in skupnosti pri postopkih sprejemanja odločitev, zlasti na lokalni in občinski ravni, in poudarja, da so večetnične občine ključni element procesa stabilizacije in sprave na Kosovu; |
| --- | --- |

2.9

spodbuja vse odgovorne za izvajanje standardov, še posebej začasne institucije kosovske samouprave, da olajšajo sodelovanje oseb iz vseh etničnih skupin in skupnosti pri postopkih sprejemanja odločitev, zlasti na lokalni in občinski ravni, in poudarja, da so večetnične občine ključni element procesa stabilizacije in sprave na Kosovu;

| 2.10 | priporoča vsem odgovornim za izvajanje standardov, še posebej začasnim institucijam kosovske samouprave, da nujno podvojijo svoja prizadevanja za dosego konkretnih rezultatov, zlasti na področjih vračanja beguncev in razseljenih oseb ter svobode gibanja za vse skupnosti; |
| --- | --- |

2.10

priporoča vsem odgovornim za izvajanje standardov, še posebej začasnim institucijam kosovske samouprave, da nujno podvojijo svoja prizadevanja za dosego konkretnih rezultatov, zlasti na področjih vračanja beguncev in razseljenih oseb ter svobode gibanja za vse skupnosti;

| 2.11 | prosi vse odgovorne za izvajanje standardov, še posebej začasne institucije kosovske samouprave, da v sodelovanju z EU in mednarodnimi institucijami sprejmejo ukrepe in usmerijo pozornost dalj od izvajanja standardov ter se pripravijo na izvajanje zakonodaje EU, tudi na lokalni ravni; |
| --- | --- |

2.11

prosi vse odgovorne za izvajanje standardov, še posebej začasne institucije kosovske samouprave, da v sodelovanju z EU in mednarodnimi institucijami sprejmejo ukrepe in usmerijo pozornost dalj od izvajanja standardov ter se pripravijo na izvajanje zakonodaje EU, tudi na lokalni ravni;

| 2.12 | priporoča tesno sodelovanje s Kongresom lokalnih in regionalnih oblasti Sveta Evrope in spodbujanje širše udeležbe kosovskih oblasti v evropskem demokratičnem procesu; |
| --- | --- |

2.12

priporoča tesno sodelovanje s Kongresom lokalnih in regionalnih oblasti Sveta Evrope in spodbujanje širše udeležbe kosovskih oblasti v evropskem demokratičnem procesu;

| 2.13 | priporoča, da se Kosovu dodeli ustrezna finančna podpora v okviru finančnih perspektiv 2007–2013. |
| --- | --- |

2.13

priporoča, da se Kosovu dodeli ustrezna finančna podpora v okviru finančnih perspektiv 2007–2013.

V Bruslju, 16. novembra 2005

Predsednik

Odbora regij

Peter STRAUB

---

(1)  UL C 73, z dne 23.3.2004, str. 1.

1

---

| 16.5.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 115/56 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 115/56

---

Mnenje Odbora regij o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi aktivnosti Skupnosti za dogodek Evropska prestolnica kulture za leta 2005 do 2019

(2006/C 115/12)

ODBOR REGIJ JE

ob upoštevanju predloga Evropske komisije za Sklep Evropskega parlamenta in Sveta o akcijskem programu Skupnosti za prireditev Evropska prestolnica kulture za obdobje 2007–2019 KOM(2005) 209 končno — 2005/102 (COD);

ob upoštevanju sklepa Evropske komisije z dne 30. maja 2005, da se v skladu s prvim odstavkom člena 265 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti o tej zadevi posvetuje z Odborom regij;

ob upoštevanju sklepa svojega predsednika z dne 25. julija 2005, da komisijo za kulturo in izobraževanje zaprosi, naj o tej zadevi pripravi mnenje;

ob upoštevanju mnenja o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta, ki daje pobudo Skupnosti za prireditev Evropska prestolnica kulture (CdR 448/97fin) (1);

ob upoštevanju mnenja o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta, ki spreminja Sklep 1419/1999/ES o vzpostavitvi dejavnosti Skupnosti za „Evropsko prestolnico kulture“ za obdobje 2005 do 2019 (CdR 393/2003fin) (2);

ob upoštevanju mnenja o kulturi in kulturnih razlikah ter njihov pomen za prihodnost Evrope (CdR 447/97 fin) (3);

ob upoštevanju mnenja komisije za kulturo in izobraževanje, sprejetega 22. septembra 2005 (CdR 251/2005 rev. 1) (poročevalec: g. Seamus Murray, član regionalne oblasti Mid-East Region in grofijskega sveta Meath (IE/UEN-EA));

na 62. plenarnem zasedanju 16. in 17. novembra 2005 (seja z dne 17. novembra) soglasno sprejel naslednje mnenje:

1.   Stališča Odbora regij

Evropska prestolnica kulture (EPK)

Odbor regij

| 1.1 | meni, da je EPK močno orodje za predstavitev, vzdrževanje, obogatitev in doživljanje evropske in lokalne kulture, in ocenjuje, da ima prireditev EPK pozitiven vpliv na mesta na področju kulture ter pri gospodarskih in zaposlitvenih priložnostih v turizmu, preživljanju prostega časa in športu ter je ključnega pomena za oživljanje mest; |
| --- | --- |

1.1

meni, da je EPK močno orodje za predstavitev, vzdrževanje, obogatitev in doživljanje evropske in lokalne kulture, in ocenjuje, da ima prireditev EPK pozitiven vpliv na mesta na področju kulture ter pri gospodarskih in zaposlitvenih priložnostih v turizmu, preživljanju prostega časa in športu ter je ključnega pomena za oživljanje mest;

| 1.2 | ugotavlja, da je vpliv EPK večji, kadar je prireditev sestavni del dolgoročne razvojne strategije mest, in meni, da bi morala EPK spodbujati trajnostni pristop na področju kulturnega razvoja. Odbor se prav tako zaveda, da EPK vse bolj pridobiva regionalno razsežnost, saj mesta pri razvoju in izvajanju svojih kulturnih programov vključujejo tudi okoliške kraje; |
| --- | --- |

1.2

ugotavlja, da je vpliv EPK večji, kadar je prireditev sestavni del dolgoročne razvojne strategije mest, in meni, da bi morala EPK spodbujati trajnostni pristop na področju kulturnega razvoja. Odbor se prav tako zaveda, da EPK vse bolj pridobiva regionalno razsežnost, saj mesta pri razvoju in izvajanju svojih kulturnih programov vključujejo tudi okoliške kraje;

| 1.3 | meni, da sta bila korist in potencial prireditve EPK doslej podcenjena, predvsem zaradi premajhne finančne pomoči EU, premajhne osredotočenosti na razvoj evropske razsežnosti prireditve EPK in prepoznavnosti mest ter premajhne podpore mestom pri pripravi in izvajanju njihovih kulturnih programov; |
| --- | --- |

1.3

meni, da sta bila korist in potencial prireditve EPK doslej podcenjena, predvsem zaradi premajhne finančne pomoči EU, premajhne osredotočenosti na razvoj evropske razsežnosti prireditve EPK in prepoznavnosti mest ter premajhne podpore mestom pri pripravi in izvajanju njihovih kulturnih programov;

| 1.4 | meni, da je Evropska unija v preteklosti zamudila priložnost, da izkoristi prireditev EPK kot sredstvo za spodbujanje evropske integracije in identitete, zlasti glede na visoko prepoznavnost prireditve EPK in širokega zanimanja zanjo. Odbor meni, da lahko prireditev EPK prispeva k pozitivni identifikaciji državljanov z Evropsko unijo. |
| --- | --- |

1.4

meni, da je Evropska unija v preteklosti zamudila priložnost, da izkoristi prireditev EPK kot sredstvo za spodbujanje evropske integracije in identitete, zlasti glede na visoko prepoznavnost prireditve EPK in širokega zanimanja zanjo. Odbor meni, da lahko prireditev EPK prispeva k pozitivni identifikaciji državljanov z Evropsko unijo.

Predlagani izbor in nadzorni postopek

Odbor regij

| 1.5 | pozdravlja predlog Evropske komisije za reformo postopka izbora EPK in za spremljanje izbranih mest pri pripravi njihovih kulturnih programov; |
| --- | --- |

1.5

pozdravlja predlog Evropske komisije za reformo postopka izbora EPK in za spremljanje izbranih mest pri pripravi njihovih kulturnih programov;

| 1.6 | meni, da predlog Evropske komisije obravnava številne težave pri obstoječem izbirnem postopku in odobrava dejstvo, da predlagani pristop predstavlja ustrezno ravnotežje med potrebami po resničnem elementu tekmovalnosti med mesti, pomembnejši vlogi izbirne komisije, večjem poudarku na evropski razsežnosti prireditve EPK ter priznanju prispevka držav članic in vloge Sveta pri imenovanju kandidatov in izboru mest; |
| --- | --- |

1.6

meni, da predlog Evropske komisije obravnava številne težave pri obstoječem izbirnem postopku in odobrava dejstvo, da predlagani pristop predstavlja ustrezno ravnotežje med potrebami po resničnem elementu tekmovalnosti med mesti, pomembnejši vlogi izbirne komisije, večjem poudarku na evropski razsežnosti prireditve EPK ter priznanju prispevka držav članic in vloge Sveta pri imenovanju kandidatov in izboru mest;

| 1.7 | pozdravlja in podpira naslednje vidike predlaganega postopka izbora in spremljanja:






  — | zgodnejšo določitev EPK in podaljšanje časovnega obdobja, ki ga imajo mesta na razpolago, da pripravijo svoj kulturni program; |
| --- | --- | --- |

1.7

pozdravlja in podpira naslednje vidike predlaganega postopka izbora in spremljanja:

—

zgodnejšo določitev EPK in podaljšanje časovnega obdobja, ki ga imajo mesta na razpolago, da pripravijo svoj kulturni program;

| — | jasnejša navodila mestom z razvrstitvijo meril za kulturne programe v kategoriji „evropska razsežnost“ in „mesto in meščani“ ter opredelitvijo ciljev obeh kategorij; |
| --- | --- |

—

jasnejša navodila mestom z razvrstitvijo meril za kulturne programe v kategoriji „evropska razsežnost“ in „mesto in meščani“ ter opredelitvijo ciljev obeh kategorij;

| — | večjo transparentnost pri postopku izbire z večjim poudarkom na evropski dodani vrednosti; |
| --- | --- |

—

večjo transparentnost pri postopku izbire z večjim poudarkom na evropski dodani vrednosti;

| — | uvedbo elementa tekmovalnosti v spodbudo in navdih mestom, da izboljšajo kakovost in umetniške elemente svojih kulturnih programov; |
| --- | --- |

—

uvedbo elementa tekmovalnosti v spodbudo in navdih mestom, da izboljšajo kakovost in umetniške elemente svojih kulturnih programov;

| — | redne stike med izbranimi mesti in komisijo za spremljanje za zagotovitev nadzora in pomoči pri vodenju in reševanju morebitnih težav že od samega začetka priprav; |
| --- | --- |

—

redne stike med izbranimi mesti in komisijo za spremljanje za zagotovitev nadzora in pomoči pri vodenju in reševanju morebitnih težav že od samega začetka priprav;

| 1.8 | Evropsko komisijo prosi, da upošteva osrednjo vlogo mest v času postopka izbora in spremljanja ter meni, da je obstoječa različica predloga dvoumna in določevalna, saj so informacije za mesta, ki želijo gostiti prireditev EPK, nejasne; |
| --- | --- |

1.8

Evropsko komisijo prosi, da upošteva osrednjo vlogo mest v času postopka izbora in spremljanja ter meni, da je obstoječa različica predloga dvoumna in določevalna, saj so informacije za mesta, ki želijo gostiti prireditev EPK, nejasne;

| 1.9 | ima nekaj pridržkov glede naslednjih vidikov predlaganega postopka izbora mest in nadzora prireditve:






  — | mestom bo lahko povzročila težave zahteva, da oddajo vmesna poročila o spremljanju in oceni. Ta zahteva morda ni v skladu z majhnim finančnim prispevkom EU celotnemu proračunu mest za prireditev EPK in je posebej težavna za manjša mesta, ki želijo gostiti prireditev; |
| --- | --- | --- |

1.9

ima nekaj pridržkov glede naslednjih vidikov predlaganega postopka izbora mest in nadzora prireditve:

—

mestom bo lahko povzročila težave zahteva, da oddajo vmesna poročila o spremljanju in oceni. Ta zahteva morda ni v skladu z majhnim finančnim prispevkom EU celotnemu proračunu mest za prireditev EPK in je posebej težavna za manjša mesta, ki želijo gostiti prireditev;

| — | izkušnje kažejo, da komisija za spremljanje mestom ne more vedno ponuditi strokovne pomoči pri pripravi programov in praktičnih izkušenj pri izvajanju prireditve EPK; |
| --- | --- |

—

izkušnje kažejo, da komisija za spremljanje mestom ne more vedno ponuditi strokovne pomoči pri pripravi programov in praktičnih izkušenj pri izvajanju prireditve EPK;

| — | novi postopek imenovanja še vedno dopušča zamude, posebej v vmesnem obdobju od trenutka, ko država članica določi mesta, do končne odločitve Sveta; |
| --- | --- |

—

novi postopek imenovanja še vedno dopušča zamude, posebej v vmesnem obdobju od trenutka, ko država članica določi mesta, do končne odločitve Sveta;

| 1.10 | meni, da so potrebna dodatna pojasnila zlasti o nekaterih vidikih predlaganega postopka izbora in spremljanja:






  — | o definiciji „neodvisnih strokovnjakov“, ki bodo člani izbirne komisije in komisije za spremljanje evropskih institucij, predvsem glede tega, kako bo ta definicija oblikovala delo institucij pri imenovanju njihovih strokovnjakov; |
| --- | --- | --- |

1.10

meni, da so potrebna dodatna pojasnila zlasti o nekaterih vidikih predlaganega postopka izbora in spremljanja:

—

o definiciji „neodvisnih strokovnjakov“, ki bodo člani izbirne komisije in komisije za spremljanje evropskih institucij, predvsem glede tega, kako bo ta definicija oblikovala delo institucij pri imenovanju njihovih strokovnjakov;

| — | o postopku podeljevanja nagrade (kot je opisano v členu 11) mestom, ki izpolnjujejo kriterije in priporočila komisij; |
| --- | --- |

—

o postopku podeljevanja nagrade (kot je opisano v členu 11) mestom, ki izpolnjujejo kriterije in priporočila komisij;

| 1.11 | podpira zamisel o izbirni komisiji, ki jo sestavlja 13 članov (kot je določeno v členu 5): 7 jih imenujejo evropske institucije, 6 pa države članice, ki pripravljajo prireditev EPK. Kljub temu želi, da države članice med svoje predstavnike vključijo po enega člana iz pristojnega nacionalnega združenja, ki predstavlja lokalno in/ali mestno oblast; |
| --- | --- |

1.11

podpira zamisel o izbirni komisiji, ki jo sestavlja 13 članov (kot je določeno v členu 5): 7 jih imenujejo evropske institucije, 6 pa države članice, ki pripravljajo prireditev EPK. Kljub temu želi, da države članice med svoje predstavnike vključijo po enega člana iz pristojnega nacionalnega združenja, ki predstavlja lokalno in/ali mestno oblast;

| 1.12 | pozdravlja zamisel, da bi bili programi obeh izbranih mest med seboj povezani, kakor je bilo predlagano že v prejšnjem mnenju (CdR 393/2003fin) in meni, da ima komisija za spremljanje osrednjo vlogo pri zagotavljanju razvoja sinergije med mesti v času priprave programov; |
| --- | --- |

1.12

pozdravlja zamisel, da bi bili programi obeh izbranih mest med seboj povezani, kakor je bilo predlagano že v prejšnjem mnenju (CdR 393/2003fin) in meni, da ima komisija za spremljanje osrednjo vlogo pri zagotavljanju razvoja sinergije med mesti v času priprave programov;

| 1.13 | poudarja, da morajo biti vse države članice pri pobudi EPK obravnavane enakopravno, ne glede na datum pristopa v EU. Odbor je razočaran, da Evropska komisija ni upoštevala nadaljnjih širitev Unije, in jo prosi, da razjasni položaj držav, ki so trenutno v fazi pristopnih pogajanj. |
| --- | --- |

1.13

poudarja, da morajo biti vse države članice pri pobudi EPK obravnavane enakopravno, ne glede na datum pristopa v EU. Odbor je razočaran, da Evropska komisija ni upoštevala nadaljnjih širitev Unije, in jo prosi, da razjasni položaj držav, ki so trenutno v fazi pristopnih pogajanj.

Financiranje in pomoč Evropskim prestolnicam kulture

Odbor regij

| 1.14 | pozdravlja predlog programa Kultura 2007, ki v primerjavi z obstoječim programom potrojuje sredstva, ki jih Skupnost namenja vsaki prestolnici kulture, saj meni, da bo to povečalo razpoznavnost prispevka EU, sovpadlo z evropsko razsežnostjo kulturnih programov mest in pripomoglo k boljšemu uresničevanju pričakovanj izbranih mest; |
| --- | --- |

1.14

pozdravlja predlog programa Kultura 2007, ki v primerjavi z obstoječim programom potrojuje sredstva, ki jih Skupnost namenja vsaki prestolnici kulture, saj meni, da bo to povečalo razpoznavnost prispevka EU, sovpadlo z evropsko razsežnostjo kulturnih programov mest in pripomoglo k boljšemu uresničevanju pričakovanj izbranih mest;

| 1.15 | nasprotuje znižanju proračuna za prireditev Evropska prestolnica kulture znotraj programa Kultura 2007 v okviru trenutnih pogajanj o finančnih perspektivah 2007–2013; |
| --- | --- |

1.15

nasprotuje znižanju proračuna za prireditev Evropska prestolnica kulture znotraj programa Kultura 2007 v okviru trenutnih pogajanj o finančnih perspektivah 2007–2013;

| 1.16 | meni, da mora Komisija nemudoma razjasniti svoj predlog o tem, kako namerava podpreti imenovana mesta z „nagrado“, in razložiti morebitne prednosti novega postopka v primerjavi z obstoječo prakso. Odbor Komisijo ravno tako prosi, da za to vrsto podpore poišče drug izraz namesto „nagrada“, saj nagrada daje slutiti dobitek ali čast ob zmagi na tekmovanju, v nasprotju z izplačilom za izpolnitev določenih kriterijev programa; |
| --- | --- |

1.16

meni, da mora Komisija nemudoma razjasniti svoj predlog o tem, kako namerava podpreti imenovana mesta z „nagrado“, in razložiti morebitne prednosti novega postopka v primerjavi z obstoječo prakso. Odbor Komisijo ravno tako prosi, da za to vrsto podpore poišče drug izraz namesto „nagrada“, saj nagrada daje slutiti dobitek ali čast ob zmagi na tekmovanju, v nasprotju z izplačilom za izpolnitev določenih kriterijev programa;

| 1.17 | je zaskrbljen zaradi dolgih zamud pri izplačilu sredstev Evropske komisije prestolnicam kulture, ki so jih izkusila nekatera mesta — velik del sredstev pogosto prejmejo šele po zaključku leta, v katerem gostijo prireditev Evropska prestolnica kulture; |
| --- | --- |

1.17

je zaskrbljen zaradi dolgih zamud pri izplačilu sredstev Evropske komisije prestolnicam kulture, ki so jih izkusila nekatera mesta — velik del sredstev pogosto prejmejo šele po zaključku leta, v katerem gostijo prireditev Evropska prestolnica kulture;

| 1.18 | pozdravlja morebitne dodatne predloge o tem, kako bi lahko Evropska komisija podprla izbrana mesta in jim pomagala pri pripravi in izvedbi kulturnih programov; |
| --- | --- |

1.18

pozdravlja morebitne dodatne predloge o tem, kako bi lahko Evropska komisija podprla izbrana mesta in jim pomagala pri pripravi in izvedbi kulturnih programov;

| 1.19 | prav tako pozdravlja podporo Evropske komisije mestom ob izteku prireditve EPK, da zagotovi dolgotrajnejši vpliv EPK in ohranitev kulturne dediščine v mestu. Komisija za spremljanje bi lahko zagotavljala, da mesta v svoje programe vključijo trajnostne dejavnosti na področju kulture, finančna pomoč EU pa bi te dejavnosti pomagala tudi uresničiti. |
| --- | --- |

1.19

prav tako pozdravlja podporo Evropske komisije mestom ob izteku prireditve EPK, da zagotovi dolgotrajnejši vpliv EPK in ohranitev kulturne dediščine v mestu. Komisija za spremljanje bi lahko zagotavljala, da mesta v svoje programe vključijo trajnostne dejavnosti na področju kulture, finančna pomoč EU pa bi te dejavnosti pomagala tudi uresničiti.

Vključenost tretjih držav

Odbor regij

| 1.20 | podpira splošni predlog Komisije o vključevanju tretjih držav v prireditev EPK s ponovno obuditvijo pobude „mesec kulture“ namesto, da prireditev EPK gosti še eno mesto v tretji državi. Odbor vseeno želi pojasnilo o tem, kako bi se pobuda „mesec kulture“ financirala na ravni EU; |
| --- | --- |

1.20

podpira splošni predlog Komisije o vključevanju tretjih držav v prireditev EPK s ponovno obuditvijo pobude „mesec kulture“ namesto, da prireditev EPK gosti še eno mesto v tretji državi. Odbor vseeno želi pojasnilo o tem, kako bi se pobuda „mesec kulture“ financirala na ravni EU;

| 1.21 | meni, da je treba zagotoviti sinergijo med izbranimi EPK in (vsaj dvema) mestoma, ki bi gostila pobudo „mesec kulture“, povezave pa bi se osredotočile predvsem na čezmejno in medregionalno kulturno sodelovanje. Dejavnosti in povezave z „mesecem kulture“ bi morale biti osrednji element kulturnega programa EPK, saj je Odbor prepričan, da bi tak pristop obogatil evropsko razsežnost prireditve EPK; |
| --- | --- |

1.21

meni, da je treba zagotoviti sinergijo med izbranimi EPK in (vsaj dvema) mestoma, ki bi gostila pobudo „mesec kulture“, povezave pa bi se osredotočile predvsem na čezmejno in medregionalno kulturno sodelovanje. Dejavnosti in povezave z „mesecem kulture“ bi morale biti osrednji element kulturnega programa EPK, saj je Odbor prepričan, da bi tak pristop obogatil evropsko razsežnost prireditve EPK;

| 1.22 | zato meni, da bi moral biti predlog o bodočem sodelovanju tretjih držav oblikovan skupaj z obstoječim predlogom o prireditvi EPK zato, da bi izbori EPK in „meseca kulture“ potekali istočasno. |
| --- | --- |

1.22

zato meni, da bi moral biti predlog o bodočem sodelovanju tretjih držav oblikovan skupaj z obstoječim predlogom o prireditvi EPK zato, da bi izbori EPK in „meseca kulture“ potekali istočasno.

Dejavnosti Odbora regij

Odbor regij

| 1.23 | ostaja globoko zavezan sodelovanju v akciji EPK in je pripravljen še naprej aktivno sodelovati v postopkih izbora in spremljanja, ki ju predlaga Evropska komisija; |
| --- | --- |

1.23

ostaja globoko zavezan sodelovanju v akciji EPK in je pripravljen še naprej aktivno sodelovati v postopkih izbora in spremljanja, ki ju predlaga Evropska komisija;

| 1.24 | prosi za jasnejše formuliranje besedila, ki govori o imenovanju izbirne komisije (kot je določeno v členu 5), da bi v izbirni komisiji še naprej sodeloval tudi predstavnik Odbora. Odbor prav tako želi ohraniti običaj imenovanja namestnika, ki lahko zagotovi aktivno vključenost Odbora v primeru, da se njegov predstavnik ne more udeležiti sestankov komisije. |
| --- | --- |

1.24

prosi za jasnejše formuliranje besedila, ki govori o imenovanju izbirne komisije (kot je določeno v členu 5), da bi v izbirni komisiji še naprej sodeloval tudi predstavnik Odbora. Odbor prav tako želi ohraniti običaj imenovanja namestnika, ki lahko zagotovi aktivno vključenost Odbora v primeru, da se njegov predstavnik ne more udeležiti sestankov komisije.

2.   Priporočila Odbora regij

Predlagani postopek izbora in spremljanja

Odbor regij

| 2.1 | priporoča, da mesta izkoristijo prireditev EPK kot del dolgoročne razvojne strategije na področju kulture ter tako spodbudijo trajnostni pristop na področju kulturnega razvoja in povečajo vpliv in zapuščino prireditve EPK v mestih; |
| --- | --- |

2.1

priporoča, da mesta izkoristijo prireditev EPK kot del dolgoročne razvojne strategije na področju kulture ter tako spodbudijo trajnostni pristop na področju kulturnega razvoja in povečajo vpliv in zapuščino prireditve EPK v mestih;

| 2.2 | prosi Evropski parlament, Svet in Evropsko komisijo, da poskrbijo za čim manjše zamude v vmesnem obdobju od trenutka, ko država članica predlaga mesta, do končne odločitve Sveta glede izbora ter mestom tako omogočijo čim več časa za pripravo; |
| --- | --- |

2.2

prosi Evropski parlament, Svet in Evropsko komisijo, da poskrbijo za čim manjše zamude v vmesnem obdobju od trenutka, ko država članica predlaga mesta, do končne odločitve Sveta glede izbora ter mestom tako omogočijo čim več časa za pripravo;

| 2.3 | zahteva, da države članice zagotovijo enega kandidata iz pristojnega nacionalnega združenja, ki bo predstavljal lokalno in/ali mestno oblast, kot enega izmed šestih članov izbirne komisije za prireditev EPK. |
| --- | --- |

2.3

zahteva, da države članice zagotovijo enega kandidata iz pristojnega nacionalnega združenja, ki bo predstavljal lokalno in/ali mestno oblast, kot enega izmed šestih članov izbirne komisije za prireditev EPK.

Pomoč Evropskim prestolnicam kulture

Odbor regij

| 2.4 | prosi Evropsko komisijo, da z uvedbo novega načina spremljanja zmanjša administrativno obremenjevanje izbranih mest med postopkom priprav; |
| --- | --- |

2.4

prosi Evropsko komisijo, da z uvedbo novega načina spremljanja zmanjša administrativno obremenjevanje izbranih mest med postopkom priprav;

| 2.5 | zahteva, da so izbrana mesta še pred začetkom izvajanja programa obveščena o znesku sredstev, ki jim jih bo namenila EU za pomoč v fazi načrtovanja. Odbor pozdravlja namen Evropske komisije, da podeli „nagrado“ mestom, ki izpolnjujejo merila, šest mesecev pred začetkom prireditve, vendar želi prejeti več informacij o tem, kako in pod katerimi pogoji bo nagrada podeljena; |
| --- | --- |

2.5

zahteva, da so izbrana mesta še pred začetkom izvajanja programa obveščena o znesku sredstev, ki jim jih bo namenila EU za pomoč v fazi načrtovanja. Odbor pozdravlja namen Evropske komisije, da podeli „nagrado“ mestom, ki izpolnjujejo merila, šest mesecev pred začetkom prireditve, vendar želi prejeti več informacij o tem, kako in pod katerimi pogoji bo nagrada podeljena;

| 2.6 | zahteva, da Evropska komisija takoj skrajša postopek za pridobitev sredstev in prestolnicam kulture hitreje izplača obljubljena sredstva; |
| --- | --- |

2.6

zahteva, da Evropska komisija takoj skrajša postopek za pridobitev sredstev in prestolnicam kulture hitreje izplača obljubljena sredstva;

| 2.7 | zahteva, da Evropska komisija podpre predpis o mentorski službi in tako v okviru postopka spremljanja izbranim mestom omogoči hiter dostop do praktičnih izkušenj in strokovne pomoči. Ta storitev mora biti odzivna in oblikovana v skladu s potrebami mest ter mora dopolnjevati informacije, ki jih bo Komisija posredovala mestom na svoji spletni strani. To bi lahko izvedli s pomočjo:






  a) | imenika mentorjev (na primer direktorjev in strokovnjakov s področja tehnike) iz mest, ki so že gostila programe prestolnice kulture, ali |
| --- | --- | --- |

2.7

zahteva, da Evropska komisija podpre predpis o mentorski službi in tako v okviru postopka spremljanja izbranim mestom omogoči hiter dostop do praktičnih izkušenj in strokovne pomoči. Ta storitev mora biti odzivna in oblikovana v skladu s potrebami mest ter mora dopolnjevati informacije, ki jih bo Komisija posredovala mestom na svoji spletni strani. To bi lahko izvedli s pomočjo:

a)

imenika mentorjev (na primer direktorjev in strokovnjakov s področja tehnike) iz mest, ki so že gostila programe prestolnice kulture, ali

| b) | ponovnim oživljanjem mreže evropskih prestolnic kulture in mesecev kulture, kar bi omogočilo izmenjavo izkušenj in bi delovalo kot služba za pomoč novo izbranim mestom; |
| --- | --- |

b)

ponovnim oživljanjem mreže evropskih prestolnic kulture in mesecev kulture, kar bi omogočilo izmenjavo izkušenj in bi delovalo kot služba za pomoč novo izbranim mestom;

| 2.8 | prosi Evropsko komisijo, da poda dodatne predloge o možnostih za podporo in pomoč izbranim mestom pri pripravi in izpeljavi njihovih kulturnih programov:






  a) | z neposredno pomočjo mestom na področju marketinških dejavnosti, širšo distribucijo promocijskih materialov in večjo razpoznavnostjo prireditve EPK; |
| --- | --- | --- |

2.8

prosi Evropsko komisijo, da poda dodatne predloge o možnostih za podporo in pomoč izbranim mestom pri pripravi in izpeljavi njihovih kulturnih programov:

a)

z neposredno pomočjo mestom na področju marketinških dejavnosti, širšo distribucijo promocijskih materialov in večjo razpoznavnostjo prireditve EPK;

| b) | z oblikovanjem smernic o načinih, na katere lahko mesta izpolnijo številne zahteve na področju ocenjevanja in spremljanja; |
| --- | --- |

b)

z oblikovanjem smernic o načinih, na katere lahko mesta izpolnijo številne zahteve na področju ocenjevanja in spremljanja;

| 2.9 | zahteva, da Evropska komisija zagotovi finančno in drugo podporo mestom po izteku leta, v katerem gostijo prireditev EPK, ter tako pomaga ohraniti vpliv prireditve EPK čez daljši čas in mestu zagotoviti kulturno dediščino. |
| --- | --- |

2.9

zahteva, da Evropska komisija zagotovi finančno in drugo podporo mestom po izteku leta, v katerem gostijo prireditev EPK, ter tako pomaga ohraniti vpliv prireditve EPK čez daljši čas in mestu zagotoviti kulturno dediščino.

Večja vključenost evropskih prestolnic kulture

Odbor regij

| 2.10 | prosi Evropsko komisijo, da nemudoma razjasni, kako prireditev EPK upošteva nadaljnjo širitev Unije; |
| --- | --- |

2.10

prosi Evropsko komisijo, da nemudoma razjasni, kako prireditev EPK upošteva nadaljnjo širitev Unije;

| 2.11 | priporoča, da prireditev „mesec kulture“ gostita dve mesti iz tretjih držav, ki sta izbrani hkrati z EPK, da se zagotovi dovolj časa za razvoj sinergij med mesti v zgodnji fazi priprav in da se okrepi evropska razsežnost kulturnih programov EPK. |
| --- | --- |

2.11

priporoča, da prireditev „mesec kulture“ gostita dve mesti iz tretjih držav, ki sta izbrani hkrati z EPK, da se zagotovi dovolj časa za razvoj sinergij med mesti v zgodnji fazi priprav in da se okrepi evropska razsežnost kulturnih programov EPK.

Dejavnost Odbora regij

Odbor regij

| 2.12 | poudarja, da mora Odbor ohraniti svojega predstavnika v izbirni komisiji, kot je veljalo doslej. Zaradi lažje interne koordinacije prosi, da je predstavnik Odbora imenovan za dve leti namesto za tri. |
| --- | --- |

2.12

poudarja, da mora Odbor ohraniti svojega predstavnika v izbirni komisiji, kot je veljalo doslej. Zaradi lažje interne koordinacije prosi, da je predstavnik Odbora imenovan za dve leti namesto za tri.

Priporočilo 1

Člen 5(3)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe Odbora regij |
| --- | --- |
| Dva člana komisije bo imenoval Evropski parlament, dva Svet, dva Komisija, enega pa Odbor regij.
  Člani izbirne komisije bodo neodvisni strokovnjaki brez navzkrižnih interesov ter z znatnimi izkušnjami in strokovnim znanjem na področju kulture, kulturnega razvoja mest oziroma pri organizaciji prireditve Evropska prestolnica kulture.
  Z odstopanjem od prvega pododstavka lahko v prvem letu veljave te odločbe Komisija imenuje dva strokovnjaka za obdobje enega leta, Evropski parlament dva strokovnjaka za obdobje dveh let, Svet dva strokovnjaka za obdobje treh let in Odbor regij enega strokovnjaka za obdobje treh let. | Dva člana komisije bo imenoval Evropski parlament, dva Svet, dva Komisija, enega pa Odbor regij.
  Člani izbirne komisije bodo vodilni neodvisni strokovnjaki
  posamezniki brez navzkrižnih interesov ter z znatnimi izkušnjami in strokovnim znanjem na področju kulture, kulturnega razvoja mest oziroma pri organizaciji prireditve Evropska prestolnica kulture.
  Z odstopanjem od prvega pododstavka lahko v prvem letu veljave te odločbe Komisija imenuje dva strokovnjaka
  člana za obdobje enega leta, Evropski parlament dva strokovnjaka za obdobje dveh let, Svet dva strokovnjaka za obdobje treh let in Odbor regij enega strokovnjaka za obdobje treh
  dveh let. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe Odbora regij

Dva člana komisije bo imenoval Evropski parlament, dva Svet, dva Komisija, enega pa Odbor regij.

Člani izbirne komisije bodo neodvisni strokovnjaki brez navzkrižnih interesov ter z znatnimi izkušnjami in strokovnim znanjem na področju kulture, kulturnega razvoja mest oziroma pri organizaciji prireditve Evropska prestolnica kulture.

Z odstopanjem od prvega pododstavka lahko v prvem letu veljave te odločbe Komisija imenuje dva strokovnjaka za obdobje enega leta, Evropski parlament dva strokovnjaka za obdobje dveh let, Svet dva strokovnjaka za obdobje treh let in Odbor regij enega strokovnjaka za obdobje treh let.

Dva člana komisije bo imenoval Evropski parlament, dva Svet, dva Komisija, enega pa Odbor regij.

Člani izbirne komisije bodo vodilni neodvisni strokovnjaki
  posamezniki brez navzkrižnih interesov ter z znatnimi izkušnjami in strokovnim znanjem na področju kulture, kulturnega razvoja mest oziroma pri organizaciji prireditve Evropska prestolnica kulture.

Z odstopanjem od prvega pododstavka lahko v prvem letu veljave te odločbe Komisija imenuje dva strokovnjaka
  člana za obdobje enega leta, Evropski parlament dva strokovnjaka za obdobje dveh let, Svet dva strokovnjaka za obdobje treh let in Odbor regij enega strokovnjaka za obdobje treh
  dveh let.

| 2.13 | prosi, da predlog sklepa potrdi vlogo Odbora regij v nadzorni komisiji in da slednja prevzame dejavno vlogo pri zagotavljanju, da se sinergije med kulturnimi programi izbranih mest razvijejo v fazi priprave programov. |
| --- | --- |

2.13

prosi, da predlog sklepa potrdi vlogo Odbora regij v nadzorni komisiji in da slednja prevzame dejavno vlogo pri zagotavljanju, da se sinergije med kulturnimi programi izbranih mest razvijejo v fazi priprave programov.

Priporočilo 2

Člen 9(2)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe Odbora regij |
| --- | --- |
| Ne manj kot 24 mesecev pred začetkom prireditve, bo Komisija zbrala 7 strokovnjakov, ki so jih imenovali Evropski parlament, Svet, Komisija in oblasti, odgovorne za izvedbo programov mest, ki bodo gostila prireditev Evropska prestolnica kulture.
  Od te faze naprej bodo ti strokovnjaki predstavljali „nadzorno komisijo“.
  Sestajali se bodo zato,, da ocenijo potek priprav na prireditev, posebej z vidika evropske dodane vrednosti. | Ne manj kot 24 mesecev pred začetkom prireditve, bo Komisija zbrala 7 strokovnjakov, članov, ki so jih imenovali Evropski parlament, Svet, Komisija, Odbor regij in oblasti, odgovorne za izvedbo programov mest, ki bodo gostila prireditev Evropska prestolnica kulture.
  Od te faze naprej bodo ti strokovnjaki
  člani predstavljali „nadzorno komisijo“.
  Sestajali se bodo zato,, da ocenijo potek priprav na prireditev, posebej z vidika evropske dodane vrednosti in sinergije med programoma obeh mest. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe Odbora regij

Ne manj kot 24 mesecev pred začetkom prireditve, bo Komisija zbrala 7 strokovnjakov, ki so jih imenovali Evropski parlament, Svet, Komisija in oblasti, odgovorne za izvedbo programov mest, ki bodo gostila prireditev Evropska prestolnica kulture.

Od te faze naprej bodo ti strokovnjaki predstavljali „nadzorno komisijo“.

Sestajali se bodo zato,, da ocenijo potek priprav na prireditev, posebej z vidika evropske dodane vrednosti.

Ne manj kot 24 mesecev pred začetkom prireditve, bo Komisija zbrala 7 strokovnjakov, članov, ki so jih imenovali Evropski parlament, Svet, Komisija, Odbor regij in oblasti, odgovorne za izvedbo programov mest, ki bodo gostila prireditev Evropska prestolnica kulture.

Od te faze naprej bodo ti strokovnjaki
  člani predstavljali „nadzorno komisijo“.

Sestajali se bodo zato,, da ocenijo potek priprav na prireditev, posebej z vidika evropske dodane vrednosti in sinergije med programoma obeh mest.

V Bruslju, 17. novembra 2005

Predsednik

Odbora regij

Peter STRAUB

---

(1)  UL C 180, 11.6.1998, str. 47.

1

(2)  UL C 121, 30.4.2004, str. 15.

2

(3)  UL C 180, 11.6.1998, str. 63.

3

---

| 16.5.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 115/61 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 115/61

---

Mnenje Odbora regij o zeleni knjigi o odzivu na demografske spremembe: nova solidarnost med generacijami

(2006/C 115/13)

ODBOR REGIJ JE

ob upoštevanju sporočila Evropske komisije o zeleni knjigi „Odziv na demografske spremembe: nova solidarnost med generacijami“ (KOM(2005) 94 končno);

ob upoštevanju sklepa Evropske komisije z dne 11. maja 2005, da se v skladu s prvim odstavkom člena 265 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti o tej zadevi posvetuje z Odborom regij;

ob upoštevanju sklepa predsednika Odbora regij z dne 10. januarja 2005, da zadolži komisijo za ekonomsko in socialno politiko, naj pripravi mnenje na to temo;

ob upoštevanju sporočila Komisije „Naproti Evropi za vse starosti: spodbujanje blaginje in medgeneracijske solidarnosti“ (KOM(1999) 221 končno);

ob upoštevanju mnenja o poročilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij, Poročilo na zahtevo Evropskega sveta iz Stockholma: povečanje udeležbe na trgu delovne sile in spodbujanju aktivnega staranja (KOM(2002) 9 final — CdR 94/2002 fin) (1);

ob upoštevanju sporočila Komisije o odzivu Evrope na staranje po svetu: spodbujanje ekonomskega in socialnega napredka v starajočem se svetu, prispevek Evropske komisije k drugemu svetovnemu zborovanju na temo staranja (KOM(2002) 143 končno);

ob upoštevanju mnenja OR o sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o priseljevanju, integraciji in zaposlovanju (KOM(2003) 336 končno — CdR 223/2003 fin) (2);

ob upoštevanju mnenja o sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Večanje zaposlenosti starejših delavcev in odlašanje izstopa iz delovnega trga (KOM(2004) 146 končno — CdR 151/2004 fin) (3);

ob upoštevanju zelene knjige Evropske komisije o pristopu EU do urejanja ekonomske migracije (KOM(2004) 811 končno — CdR 82/2005 fin);

ob upoštevanju osnutka mnenja, ki ga je komisija za ekonomsko in socialno politiko sprejela 23. septembra 2005 (CdR 152/2005 rev. 1, poročevalec: g. Roman Línek, namestnik upravnika okrožja Pardubice (CS/EPP)),

na 62. plenarnem zasedanju 16. in 17. novembra 2005 (seja z dne 17. novembra) sprejel naslednje mnenje.

1.   Ugotovitve Odbora regij

Odbor regij

o nekaterih pomembnih vprašanjih iz zelene knjige

Izzivi evropske demografije

| 1.1 | meni, da mora javna politika tako na evropski in nacionalni ravni kot na regionalni in lokalni ravni upoštevati sedanje demografske spremembe v Evropi; |
| --- | --- |

1.1

meni, da mora javna politika tako na evropski in nacionalni ravni kot na regionalni in lokalni ravni upoštevati sedanje demografske spremembe v Evropi;

| 1.2 | meni, da se mora razprava o demografskem razvoju in obravnavi posledic tega razvoja odvijati na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni, da mora biti ta razprava vključena v izvajanje lizbonske strategije in da mora odgovoriti na vprašanja o tem, kako:






  — | okrepiti medvladno solidarnost z večjo socialno integracijo mladih, upokojencev in starejših ljudi; |
| --- | --- | --- |

1.2

meni, da se mora razprava o demografskem razvoju in obravnavi posledic tega razvoja odvijati na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni, da mora biti ta razprava vključena v izvajanje lizbonske strategije in da mora odgovoriti na vprašanja o tem, kako:

—

okrepiti medvladno solidarnost z večjo socialno integracijo mladih, upokojencev in starejših ljudi;

| — | spodbuditi kakovost življenja, visoko stopnjo zdravstva za vse in tudi vseživljenjskega izobraževanja, tudi v obdobju po upokojitvi; |
| --- | --- |

—

spodbuditi kakovost življenja, visoko stopnjo zdravstva za vse in tudi vseživljenjskega izobraževanja, tudi v obdobju po upokojitvi;

| — | uskladiti sisteme proizvodnje in socialne zaščite z zahtevami starajočih družb; |
| --- | --- |

—

uskladiti sisteme proizvodnje in socialne zaščite z zahtevami starajočih družb;

| — | zagotoviti, da se proces staranja upošteva na vseh področjih politične dejavnosti; |
| --- | --- |

—

zagotoviti, da se proces staranja upošteva na vseh področjih politične dejavnosti;

| — | spodbujati družbeni položaja družin in staršev samohranilcev. |
| --- | --- |

—

spodbujati družbeni položaja družin in staršev samohranilcev.

Meni, da je treba vzpostaviti socialno okolje in družinam, otrokom, staršem ali skrbnikom in drugim osebam, ki so od njih odvisne, ter njihovim svojcem omogočiti bolj prijazne pogoje na vseh področjih, da si bodo državljani lahko oblikovali svojo življenjsko strategijo, pri tem pa izpolnili svoje načrte v partnerskem odnosu ali v vlogi staršev. Upoštevati je treba tudi posebne potrebe in interese različnih vrst družin in vseh članov družine. Osrednji pogoj je pri tem zagotovitev gospodarskega obstoja družin in ustvarjanje perspektiv. V tem smislu postajata gospodarska politika in politika trga dela neposreden pogoj za uspešno družinsko politiko;

| 1.3 | meni, da bi lahko boljša usklajenost med profesionalnim in družinskim življenjem prispevala k boljši vzgoji otrok in boljši oskrbi in negi oseb, ki so odvisne od drugih, zlasti če bi imele družine na voljo storitve ter nove ukrepe na področju starševskega dopusta za oba starša; |
| --- | --- |

1.3

meni, da bi lahko boljša usklajenost med profesionalnim in družinskim življenjem prispevala k boljši vzgoji otrok in boljši oskrbi in negi oseb, ki so odvisne od drugih, zlasti če bi imele družine na voljo storitve ter nove ukrepe na področju starševskega dopusta za oba starša;

| 1.4 | verjame, da lahko ponudba javnih in zasebnih storitev prispeva k bolj enakopravni razdelitvi domačih in družinskih obveznosti med moškimi in ženskami, s tem da vsak partner prispeva v skladu s svojimi zmožnostmi in medsebojnim dogovorom, ob upoštevanju enakosti med moškimi in ženskami; |
| --- | --- |

1.4

verjame, da lahko ponudba javnih in zasebnih storitev prispeva k bolj enakopravni razdelitvi domačih in družinskih obveznosti med moškimi in ženskami, s tem da vsak partner prispeva v skladu s svojimi zmožnostmi in medsebojnim dogovorom, ob upoštevanju enakosti med moškimi in ženskami;

| 1.5 | predlaga, da je treba udeležbo žensk na delovnem trgu spodbujati. Treba je razviti in spodbujati učinkovite ukrepe za dosego tega cilja, vključno s korekcijskimi ukrepi za preprečevanje diskriminacije staršev samohranilcev; |
| --- | --- |

1.5

predlaga, da je treba udeležbo žensk na delovnem trgu spodbujati. Treba je razviti in spodbujati učinkovite ukrepe za dosego tega cilja, vključno s korekcijskimi ukrepi za preprečevanje diskriminacije staršev samohranilcev;

| 1.6 | meni, da bi lahko razvoj socialnih in izobraževalnih storitev za otroke do treh let in nege ostarelih ter drugih oseb, ki so odvisne od drugih, v javnem in zasebnem sektorju izboljšali z zakonskim okvirom — v primeru, da tak okvir še ne obstaja — ki bi podjetja spodbudil k vlaganjem v to področje, na primer z olajšavami, namenjenimi ponudnikom in uporabnikom teh storitev; |
| --- | --- |

1.6

meni, da bi lahko razvoj socialnih in izobraževalnih storitev za otroke do treh let in nege ostarelih ter drugih oseb, ki so odvisne od drugih, v javnem in zasebnem sektorju izboljšali z zakonskim okvirom — v primeru, da tak okvir še ne obstaja — ki bi podjetja spodbudil k vlaganjem v to področje, na primer z olajšavami, namenjenimi ponudnikom in uporabnikom teh storitev;

| 1.7 | poudarja, da so dostop staršev, zlasti mladih parov, do trga dela, njihovo poklicno napredovanje in zmožnost, da imajo toliko otrok, kolikor jih želijo, odvisni od njih samih, pod pogojem, da družine z otroki niso diskriminirane; |
| --- | --- |

1.7

poudarja, da so dostop staršev, zlasti mladih parov, do trga dela, njihovo poklicno napredovanje in zmožnost, da imajo toliko otrok, kolikor jih želijo, odvisni od njih samih, pod pogojem, da družine z otroki niso diskriminirane;

| 1.8 | se zaveda pritiska sedanjih demografskih sprememb v Evropi na trg dela in sistem socialnega varstva. Poudarja, da je treba nujno sprejeti ustrezne ukrepe, ki bodo izboljšali položaj starejših delavcev na trgu dela, in ustrezne politične pobude, ki ne bodo samo obrnile te težnje, temveč bodo zagotovile tudi nove možnosti za izboljšanje kakovosti poklicnega življenja, pravico do vseživljenjskega izobraževanja, večjo prožnost pri izbiri možnosti upokojevanja, vstop socialno ali drugače prikrajšanih oseb v trg dela ter po potrebi postopno spodbudile podaljšanje aktivnega življenja. Odbor regij želi odpreti široko razpravo o pravici vsakega posameznika do sprejemljive upokojitve, vključno z delavci, ki opravljajo netipične poklice, in rizičnimi skupinami ljudi; |
| --- | --- |

1.8

se zaveda pritiska sedanjih demografskih sprememb v Evropi na trg dela in sistem socialnega varstva. Poudarja, da je treba nujno sprejeti ustrezne ukrepe, ki bodo izboljšali položaj starejših delavcev na trgu dela, in ustrezne politične pobude, ki ne bodo samo obrnile te težnje, temveč bodo zagotovile tudi nove možnosti za izboljšanje kakovosti poklicnega življenja, pravico do vseživljenjskega izobraževanja, večjo prožnost pri izbiri možnosti upokojevanja, vstop socialno ali drugače prikrajšanih oseb v trg dela ter po potrebi postopno spodbudile podaljšanje aktivnega življenja. Odbor regij želi odpreti široko razpravo o pravici vsakega posameznika do sprejemljive upokojitve, vključno z delavci, ki opravljajo netipične poklice, in rizičnimi skupinami ljudi;

| 1.9 | meni, da je zaradi upadanja števila pridobitno sposobnih prebivalcev potrebno za zagotovitev podmladka strokovnjakov pripravljati analize potreb trga dela in poskrbeti za tesnejše sodelovanje vseh družbenih skupin. Zahteva se zlasti podjetniška odgovornost v okviru usposabljanja, s ciljem, da se zagotovi število mest za usposabljanje v skladu s potrebami, usmerjena promocija zaposlovanja v posameznih poklicih, spremljajoči ukrepi, npr. učni programi usposabljanja z manj teorije in z večjim poudarkom na praksi, povečanje deleža upravičencev do študija in ukrepov, ki v večji meri omogočajo, da absolventi po zaključku študija ostajajo tudi v gospodarsko šibkejših regijah; |
| --- | --- |

1.9

meni, da je zaradi upadanja števila pridobitno sposobnih prebivalcev potrebno za zagotovitev podmladka strokovnjakov pripravljati analize potreb trga dela in poskrbeti za tesnejše sodelovanje vseh družbenih skupin. Zahteva se zlasti podjetniška odgovornost v okviru usposabljanja, s ciljem, da se zagotovi število mest za usposabljanje v skladu s potrebami, usmerjena promocija zaposlovanja v posameznih poklicih, spremljajoči ukrepi, npr. učni programi usposabljanja z manj teorije in z večjim poudarkom na praksi, povečanje deleža upravičencev do študija in ukrepov, ki v večji meri omogočajo, da absolventi po zaključku študija ostajajo tudi v gospodarsko šibkejših regijah;

| 1.10 | poudarja, da je osveščanje temeljni instrument za informiranje priseljencev ne le o razpoložljivih sredstvih, temveč tudi o posebnih značilnostih družbe, v kateri želijo živeti; |
| --- | --- |

1.10

poudarja, da je osveščanje temeljni instrument za informiranje priseljencev ne le o razpoložljivih sredstvih, temveč tudi o posebnih značilnostih družbe, v kateri želijo živeti;

| 1.11 | ugotavlja, da priseljevanje samo po sebi ne more razrešiti vseh težav, ki jih povzroča staranje prebivalstva, niti ne more nadomestiti gospodarskih reform niti zadovoljiti potreb po večji prilagodljivosti trga dela. Kljub temu je lahko dodatni dejavnik pri reševanju sedanjega demografskega položaja v Evropi; |
| --- | --- |

1.11

ugotavlja, da priseljevanje samo po sebi ne more razrešiti vseh težav, ki jih povzroča staranje prebivalstva, niti ne more nadomestiti gospodarskih reform niti zadovoljiti potreb po večji prilagodljivosti trga dela. Kljub temu je lahko dodatni dejavnik pri reševanju sedanjega demografskega položaja v Evropi;

| 1.12 | meni, da je treba migracije obravnavati kot vir za evropske družbe, vendar pa ne smejo predstavljati edino rešitev za proces staranja evropskega prebivalstva. Politike integracije priseljencev (zlasti mladih) in starejših priseljencev so ključnega pomena za zagotavljanje socialne kohezije v prostoru, ki je vedno bolj večkulturen, kot območje Evrope v 21. stoletju in morajo potekati tudi na ekonomski, lokalni, družbeni in kulturni ravni. Seveda pa lahko nezadostna integracija priseljencev kratkoročno poveča javno porabo na področju sociale. OR meni, da je treba okrepiti boj proti diskriminaciji na podlagi pripadnosti neki manjšini, države članice ter lokalne in regionalne oblasti pa bi si morale izmenjavati podatke o najboljši praksi; |
| --- | --- |

1.12

meni, da je treba migracije obravnavati kot vir za evropske družbe, vendar pa ne smejo predstavljati edino rešitev za proces staranja evropskega prebivalstva. Politike integracije priseljencev (zlasti mladih) in starejših priseljencev so ključnega pomena za zagotavljanje socialne kohezije v prostoru, ki je vedno bolj večkulturen, kot območje Evrope v 21. stoletju in morajo potekati tudi na ekonomski, lokalni, družbeni in kulturni ravni. Seveda pa lahko nezadostna integracija priseljencev kratkoročno poveča javno porabo na področju sociale. OR meni, da je treba okrepiti boj proti diskriminaciji na podlagi pripadnosti neki manjšini, države članice ter lokalne in regionalne oblasti pa bi si morale izmenjavati podatke o najboljši praksi;

| 1.13 | meni, da bi lahko instrumenti Skupnosti, zlasti okvirna zakonodaja proti diskriminaciji, strukturni skladi in strategija zaposlovanja, aktivno prispevali k temu, da bi priseljenci prevzeli evropske vrednote; |
| --- | --- |

1.13

meni, da bi lahko instrumenti Skupnosti, zlasti okvirna zakonodaja proti diskriminaciji, strukturni skladi in strategija zaposlovanja, aktivno prispevali k temu, da bi priseljenci prevzeli evropske vrednote;

| 1.14 | meni, da lahko ustrezna migracijska politika Evropske unije odločilno pomaga državam članicam pri reševanju problemov v zvezi s priseljevanjem; poleg tega lahko olajša integracijo priseljencev, ki v Uniji bivajo zakonito, in omogoči bistven napredek pri boju proti nezakonitemu priseljevanju ter na trgu dela v državah članicah Unije zadosti potrebo po zdomcih; |
| --- | --- |

1.14

meni, da lahko ustrezna migracijska politika Evropske unije odločilno pomaga državam članicam pri reševanju problemov v zvezi s priseljevanjem; poleg tega lahko olajša integracijo priseljencev, ki v Uniji bivajo zakonito, in omogoči bistven napredek pri boju proti nezakonitemu priseljevanju ter na trgu dela v državah članicah Unije zadosti potrebo po zdomcih;

Nova solidarnost med generacijami

| 1.15 | poudarja, da morajo biti otroci deležni vsestranske vzgoje, ki omogoča razvoj družbeno in kulturno zavednega posameznika z vrednotami, ki živi polno življenje in se je sposoben spoprijeti z različnimi življenjskimi situacijami, ne da bi pri tem izgubil svojo vizijo. Uravnovešeno družinsko okolje omogoča zdrav telesni in psihični razvoj otroka in s tem pravilno delovanje gospodarskega in socialnega sistema družbe; |
| --- | --- |

1.15

poudarja, da morajo biti otroci deležni vsestranske vzgoje, ki omogoča razvoj družbeno in kulturno zavednega posameznika z vrednotami, ki živi polno življenje in se je sposoben spoprijeti z različnimi življenjskimi situacijami, ne da bi pri tem izgubil svojo vizijo. Uravnovešeno družinsko okolje omogoča zdrav telesni in psihični razvoj otroka in s tem pravilno delovanje gospodarskega in socialnega sistema družbe;

| 1.16 | poudarja potrebo po tem, da je treba mladoletnike obravnavati kot dejavne, udeležene in ustvarjalne osebe, ki so sposobni spreminjati svoje osebno in družbeno okolje ter lahko prispevajo k izražanju svojih potreb in njihovemu zadovoljevanju, prav tako pa tudi zadovoljevanju potreb soljudi, in poudarja, da se bistvene vsebine pravic mladoletnikov nikakor ne sme okrniti zaradi pomanjkanja osnovnih virov družbe; |
| --- | --- |

1.16

poudarja potrebo po tem, da je treba mladoletnike obravnavati kot dejavne, udeležene in ustvarjalne osebe, ki so sposobni spreminjati svoje osebno in družbeno okolje ter lahko prispevajo k izražanju svojih potreb in njihovemu zadovoljevanju, prav tako pa tudi zadovoljevanju potreb soljudi, in poudarja, da se bistvene vsebine pravic mladoletnikov nikakor ne sme okrniti zaradi pomanjkanja osnovnih virov družbe;

| 1.17 | meni, da je treba oceniti vlogo številnih držav članic lokalnih in regionalnih skupnosti pri izobraževanju. Poudarja, da so spremembe v osnovnem izobraževanju povezane z novim pojmovanjem vseživljenjskega izobraževanja, ki mora zagotoviti predvsem enakopravnost in popolno družbeno integracijo. Izobraževanje odraslih je treba povezati z osnovnim izobraževanjem, pri tem pa upoštevati različne izobraževalne potrebe različnih starostnih skupin; |
| --- | --- |

1.17

meni, da je treba oceniti vlogo številnih držav članic lokalnih in regionalnih skupnosti pri izobraževanju. Poudarja, da so spremembe v osnovnem izobraževanju povezane z novim pojmovanjem vseživljenjskega izobraževanja, ki mora zagotoviti predvsem enakopravnost in popolno družbeno integracijo. Izobraževanje odraslih je treba povezati z osnovnim izobraževanjem, pri tem pa upoštevati različne izobraževalne potrebe različnih starostnih skupin;

| 1.18 | je prepričan, da lahko izobraževalni sistem ustvari odlične pogoje za vključitev mladih v aktivno življenje po končanem šolanju, če je osnovno izobraževanje povezano s praktičnim delom in nadaljnjim šolanjem, če izobraževanje dopolnjuje praksa v podjetjih in če je mladim na razpolago učinkovit sistem informiranja in poklicne orientacije, zlasti na regionalni in lokalni ravni; |
| --- | --- |

1.18

je prepričan, da lahko izobraževalni sistem ustvari odlične pogoje za vključitev mladih v aktivno življenje po končanem šolanju, če je osnovno izobraževanje povezano s praktičnim delom in nadaljnjim šolanjem, če izobraževanje dopolnjuje praksa v podjetjih in če je mladim na razpolago učinkovit sistem informiranja in poklicne orientacije, zlasti na regionalni in lokalni ravni;

| 1.19 | meni, da bi lahko s kratkoročnimi možnostmi menjave med delom s polnim in delom s polovičnim delovnim časom za moške in za ženske, prilagodljivim delovnim časom in novimi oblikami dela (npr. delo na domu) bolje upoštevali posebne potrebe posameznih starostnih skupin, kar bi vodilo v modernizacijo organizacije dela; |
| --- | --- |

1.19

meni, da bi lahko s kratkoročnimi možnostmi menjave med delom s polnim in delom s polovičnim delovnim časom za moške in za ženske, prilagodljivim delovnim časom in novimi oblikami dela (npr. delo na domu) bolje upoštevali posebne potrebe posameznih starostnih skupin, kar bi vodilo v modernizacijo organizacije dela;

| 1.20 | je prepričan, da bo cilj, ki ga je sprejel Evropski svet v Stockholmu 23. in 24. marca 2001 — za oba spola med 45 in 64 letom dvigniti raven zaposlenosti do leta 2010 — mogoče uresničiti le, če se bo poleg dviga povprečne starosti delavcev izboljšala tudi organizacija dela, predvsem na področju vseživljenjskega izobraževanja; |
| --- | --- |

1.20

je prepričan, da bo cilj, ki ga je sprejel Evropski svet v Stockholmu 23. in 24. marca 2001 — za oba spola med 45 in 64 letom dvigniti raven zaposlenosti do leta 2010 — mogoče uresničiti le, če se bo poleg dviga povprečne starosti delavcev izboljšala tudi organizacija dela, predvsem na področju vseživljenjskega izobraževanja;

| 1.21 | meni, da bi bilo treba starejše v večji meri vključevati v delo in življenje družbe, na primer pri oskrbi otrok, mladine in starejših ali na kulturnem področju ter pri negi in oskrbi ljudi v visoki starosti. Oskrba in sosedska skrb starejših za starejše preprečujeta osamljenost, utrjujeta zdravje in ohranjata družbeno vključenost starejših; |
| --- | --- |

1.21

meni, da bi bilo treba starejše v večji meri vključevati v delo in življenje družbe, na primer pri oskrbi otrok, mladine in starejših ali na kulturnem področju ter pri negi in oskrbi ljudi v visoki starosti. Oskrba in sosedska skrb starejših za starejše preprečujeta osamljenost, utrjujeta zdravje in ohranjata družbeno vključenost starejših;

| 1.22 | meni, da lahko starejše vključimo v gospodarsko in družbeno življenje tako, da na delovnem mestu zagotovimo takšne pogoje, ki jim omogočajo delo v skladu z njihovimi zmožnostmi. Delovna učinkovitost starejših ni nujno nižja od delovne učinkovitosti mlajših. Z vidika družbe pa je treba starejše spodbuditi, da svoje znanje in izkušnje prenesejo na svoje otroke; |
| --- | --- |

1.22

meni, da lahko starejše vključimo v gospodarsko in družbeno življenje tako, da na delovnem mestu zagotovimo takšne pogoje, ki jim omogočajo delo v skladu z njihovimi zmožnostmi. Delovna učinkovitost starejših ni nujno nižja od delovne učinkovitosti mlajših. Z vidika družbe pa je treba starejše spodbuditi, da svoje znanje in izkušnje prenesejo na svoje otroke;

| 1.23 | meni, da je treba zaradi mobilnosti upokojencev med državami članicami sprejeti zakonski instrument, ki bi obravnaval vprašanje socialnega varstva in zdravstvene nege tudi v primeru migracij znotraj Evropske unije; |
| --- | --- |

1.23

meni, da je treba zaradi mobilnosti upokojencev med državami članicami sprejeti zakonski instrument, ki bi obravnaval vprašanje socialnega varstva in zdravstvene nege tudi v primeru migracij znotraj Evropske unije;

| 1.24 | meni, da je treba razlikovati med pokojnino in dodatki za invalidnost; |
| --- | --- |

1.24

meni, da je treba razlikovati med pokojnino in dodatki za invalidnost;

| 1.25 | neenakosti med moškimi in ženskami v pokoju so posledica neenakega plačila za moške in ženske, poklicne segregacije in premajhnih možnosti izobraževanja za ženske, poleg tega pa tudi pomanjkanja politik za združitev poklicnega in zasebnega življenja, pomanjkanja socialnih storitev, ki je značilno za večino držav v Evropski uniji. Resnična politika enakih možnosti za oba spola lahko skupaj s spodbujanjem starševskih dopustov za moške za skrb za otroke ali starejše osebe pomaga izboljšati razmere v pokoju žensk. Javne oblasti si morajo prizadevati v boji proti revščini starejših žensk; |
| --- | --- |

1.25

neenakosti med moškimi in ženskami v pokoju so posledica neenakega plačila za moške in ženske, poklicne segregacije in premajhnih možnosti izobraževanja za ženske, poleg tega pa tudi pomanjkanja politik za združitev poklicnega in zasebnega življenja, pomanjkanja socialnih storitev, ki je značilno za večino držav v Evropski uniji. Resnična politika enakih možnosti za oba spola lahko skupaj s spodbujanjem starševskih dopustov za moške za skrb za otroke ali starejše osebe pomaga izboljšati razmere v pokoju žensk. Javne oblasti si morajo prizadevati v boji proti revščini starejših žensk;

| 1.26 | je prepričan, da mora pomoč ostarelim temeljiti na načelih tradicionalnega izobraževanja in sodobnega vseživljenjskega učenja (na primer t.i. e-izobraževanje). Pri vzpostavljanju novih oblik dela bi lahko spodbujali delo na domu in uporabo interneta ter drugih modernih tehnologij. Ostarele osebe bi morale bolj sodelovati v javnem življenju; spodbuditi jih je treba, da ostanejo na trgu dela, kar bo zagotovilo dodatne profesionalne in ekonomske vire. |
| --- | --- |

1.26

je prepričan, da mora pomoč ostarelim temeljiti na načelih tradicionalnega izobraževanja in sodobnega vseživljenjskega učenja (na primer t.i. e-izobraževanje). Pri vzpostavljanju novih oblik dela bi lahko spodbujali delo na domu in uporabo interneta ter drugih modernih tehnologij. Ostarele osebe bi morale bolj sodelovati v javnem življenju; spodbuditi jih je treba, da ostanejo na trgu dela, kar bo zagotovilo dodatne profesionalne in ekonomske vire.

2.   Priporočila Odbora regij

Odbor regij

| 2.1 | se strinja, da bi morala socialna politika in politika zaposlovanja v Evropski uniji sistematično vključiti vseživljenjski pristop za podporo reforme in ponovnega zagona lizbonske strategije; |
| --- | --- |

2.1

se strinja, da bi morala socialna politika in politika zaposlovanja v Evropski uniji sistematično vključiti vseživljenjski pristop za podporo reforme in ponovnega zagona lizbonske strategije;

| 2.2 | priporoča, da regionalne in lokalne oblasti v okviru svojih področjih pristojnosti oblikujejo celostno politiko, ki bo z ustreznimi ukrepi usmerjena k razvoju mladoletnikov, in sicer zlasti v zvezi s pravicami iz zakonodaje posamezne države članice in Listine o temeljnih pravicah v poglavju o pravicah otroka; |
| --- | --- |

2.2

priporoča, da regionalne in lokalne oblasti v okviru svojih področjih pristojnosti oblikujejo celostno politiko, ki bo z ustreznimi ukrepi usmerjena k razvoju mladoletnikov, in sicer zlasti v zvezi s pravicami iz zakonodaje posamezne države članice in Listine o temeljnih pravicah v poglavju o pravicah otroka;

| 2.3 | je prepričan, da bi morala Evropska unija povečati zavedanje na politični in zasebni ravni o učinkih staranja z uvedbo presoje vplivov političnih pobud o kakovosti dela, ravnotežju med delom in zasebnim življenjem, delovnem času, vseživljenjskim učenjem, varstvu otrok in nego drugih družinskih članov, kakovosti življenja, enakih možnosti, socialni integraciji in modernizaciji sistema socialnega varstva; |
| --- | --- |

2.3

je prepričan, da bi morala Evropska unija povečati zavedanje na politični in zasebni ravni o učinkih staranja z uvedbo presoje vplivov političnih pobud o kakovosti dela, ravnotežju med delom in zasebnim življenjem, delovnem času, vseživljenjskim učenjem, varstvu otrok in nego drugih družinskih članov, kakovosti življenja, enakih možnosti, socialni integraciji in modernizaciji sistema socialnega varstva;

| 2.4 | poudarja, da mora Evropska unija kot nadaljevanje zelene knjige o demografskih spremembah začeti z nadaljnjimi razpravami o politiki staranja na različnih političnih področjih: Svetu ministrov, družbenem in civilnem dialogu, ustreznih agencijah Skupnosti itd.; |
| --- | --- |

2.4

poudarja, da mora Evropska unija kot nadaljevanje zelene knjige o demografskih spremembah začeti z nadaljnjimi razpravami o politiki staranja na različnih političnih področjih: Svetu ministrov, družbenem in civilnem dialogu, ustreznih agencijah Skupnosti itd.;

| 2.5 | je prepričan, da mora Evropska unija podpreti več raziskav, ki bodo pripomogle k razumevanju razvoja profesionalne poti in njenega vseživljenjskega vpliva na dohodek, zaposlitev, socialno varnost ter ravnovesje med profesionalnim in zasebnim življenjem; |
| --- | --- |

2.5

je prepričan, da mora Evropska unija podpreti več raziskav, ki bodo pripomogle k razumevanju razvoja profesionalne poti in njenega vseživljenjskega vpliva na dohodek, zaposlitev, socialno varnost ter ravnovesje med profesionalnim in zasebnim življenjem;

| 2.6 | poziva EU in države članice, da spodbujajo ugodnejše socialno okolje in oblikujejo boljše pogoje za družine, otroke in njihove starše ter skrbnike; |
| --- | --- |

2.6

poziva EU in države članice, da spodbujajo ugodnejše socialno okolje in oblikujejo boljše pogoje za družine, otroke in njihove starše ter skrbnike;

| 2.7 | vztraja, da je treba predstaviti družino kot ključni dejavnik, ki lahko spremeni težnje demografskih sprememb v Evropski uniji, kar bo zagotovilo normalni gospodarski razvoj in socialno stabilnost. Vzpostaviti je treba učinkovito družinsko politiko na podlagi načela subsidiarnosti, ki bo na lokalni in regionalni ravni vključevala široko skupino predstavnikov civilne družbe. |
| --- | --- |

2.7

vztraja, da je treba predstaviti družino kot ključni dejavnik, ki lahko spremeni težnje demografskih sprememb v Evropski uniji, kar bo zagotovilo normalni gospodarski razvoj in socialno stabilnost. Vzpostaviti je treba učinkovito družinsko politiko na podlagi načela subsidiarnosti, ki bo na lokalni in regionalni ravni vključevala široko skupino predstavnikov civilne družbe.

V Bruslju, 17. novembra 2005

Predsednik

Odbora regij

Peter STRAUB

---

(1)  UL C 287 z dne 22.11.2002, str. 1.

1

(2)  UL C 109 z dne 30.4.2004, str. 46.

2

(3)  UL C 43 z dne 18.2.2005, str. 7.

3

---

| 16.5.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 115/65 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 115/65

---

Mnenje Odbora regij o sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o nediskriminaciji in enakih možnostih za vse — okvirna strategija, predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem letu enakih možnosti za vse (2007) — Pravični družbi naproti

(2006/C 115/14)

ODBOR REGIJ JE —

ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o nediskriminaciji in enakih možnostih za vse — okvirna strategija KOM(2005) 224 končno in predloga sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem letu enakih možnosti za vse (2007) — Pravični družbi naproti KOM(2005) 225 končno — 2005/0107 (COD);

ob upoštevanju sklepa Evropske komisije z dne 1. junija 2005, da se v skladu s prvim odstavkom člena 265 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti o tej zadevi posvetuje z Odborom regij;

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta o varstvu manjšin in protidiskriminacijski politiki v razširjeni Evropi in prihodnjega mnenja OR, ki bo odgovor na to resolucijo;

ob upoštevanju sklepa predsednika Odbora regij z dne 25. julija 2005, da zadolži komisijo za ekonomsko in socialno politiko za pripravo mnenja na to temo;

ob upoštevanju mnenja o enakem obravnavanju (OR 513/99 končno) (1),

ob upoštevanju Direktive 2000/43/ES o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost in Direktive 2000/78/ES o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu;

ob upoštevanju mnenja o izvajanju načela enakega obravnavanja moških in žensk pri dostopu do blaga in storitev ter oskrbi z njimi (OR 19/2004 končno) (2)

ob upoštevanju zelene knjige o enakosti in nediskriminaciji v razširjeni EU KOM(2004) 379 končno (OR 241/2004 končno) (3);

ob upoštevanju mnenja OR CdR 226/2005 rev. 1, ki ga je komisija za ekonomsko in socialno politiko sprejela 23. septembra 2005 (poročevalec: g. Peter MOORE, član mestnega sveta Sheffielda (UK/ALDE)),

ker:

| 1) | je eden izmed temeljnih ciljev Pogodbe o ustanovitvi Evropske unije (člen 13) boj proti diskriminaciji na podlagi spola, rase ali etnične pripadnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti; |
| --- | --- |

1)

je eden izmed temeljnih ciljev Pogodbe o ustanovitvi Evropske unije (člen 13) boj proti diskriminaciji na podlagi spola, rase ali etnične pripadnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti;

| 2) | Listina o temeljnih pravicah Evropske unije, ki je bila sprejeta decembra 2000 v Nici in vključena v Pogodbo o Ustavi za Evropo (člen II-81), prepoveduje „vsakršno diskriminacijo na podlagi spola, rase, barve kože, etičnega ali socialnega porekla, genetskih značilnosti, jezika, vere ali prepričanja, političnega ali drugega mnenja, pripadnosti narodnostni manjšini, premoženja, rojstva, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti“; |
| --- | --- |

2)

Listina o temeljnih pravicah Evropske unije, ki je bila sprejeta decembra 2000 v Nici in vključena v Pogodbo o Ustavi za Evropo (člen II-81), prepoveduje „vsakršno diskriminacijo na podlagi spola, rase, barve kože, etičnega ali socialnega porekla, genetskih značilnosti, jezika, vere ali prepričanja, političnega ali drugega mnenja, pripadnosti narodnostni manjšini, premoženja, rojstva, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti“;

| 3) | so države članice Direktivo 2000/43/ES o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost in Direktivo 2000/78/ES o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu morale prenesti v nacionalno zakonodajo do konca leta 2003; |
| --- | --- |

3)

so države članice Direktivo 2000/43/ES o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost in Direktivo 2000/78/ES o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu morale prenesti v nacionalno zakonodajo do konca leta 2003;

| 4) | ima socialna agenda za obdobje 2005-2010, ki dopolnjuje in podpira lizbonsko strategijo, ključno vlogo pri spodbujanju socialne razsežnosti gospodarske rasti in za prednostno nalogo spodbujanje enakih možnosti za vse, |
| --- | --- |

4)

ima socialna agenda za obdobje 2005-2010, ki dopolnjuje in podpira lizbonsko strategijo, ključno vlogo pri spodbujanju socialne razsežnosti gospodarske rasti in za prednostno nalogo spodbujanje enakih možnosti za vse,

na 62. plenarnem zasedanju 16. in 17. novembra 2005 (seja z dne 16. novembra) soglasno sprejel naslednje mnenje.

1.   Stališča Odbora regij

Odbor regij

(I)   Izidi posvetovanj na podlagi zelene knjige

| 1.1 | pozdravlja poskus Komisije, da upošteva razlage in pripombe več kot 1500 organizacij, ki so se odzvale na posvetovanja na podlagi zelene knjige o enakosti in nediskriminaciji v razširjeni Evropski uniji, ki jo je Komisija sprejela maja 2004; |
| --- | --- |

1.1

pozdravlja poskus Komisije, da upošteva razlage in pripombe več kot 1500 organizacij, ki so se odzvale na posvetovanja na podlagi zelene knjige o enakosti in nediskriminaciji v razširjeni Evropski uniji, ki jo je Komisija sprejela maja 2004;

| 1.2 | ugotavlja, da so v posvetovalnem procesu poleg Odbora regij sodelovale številne lokalne in regionalne oblasti in njihova združenja; |
| --- | --- |

1.2

ugotavlja, da so v posvetovalnem procesu poleg Odbora regij sodelovale številne lokalne in regionalne oblasti in njihova združenja;

| 1.3 | poudarja, da zanimanje za zeleno knjigo na lokalni in regionalni ravni odraža dejstvo, da imajo lokalne in regionalne oblasti pri pripravi strategij v okviru nediskriminacije in enakih možnosti za vse pomembno vlogo. To je v veliki meri odraz njihove pomembne vloge, ki jo imajo kot delodajalci, in odgovornosti, ki jo imajo kot ponudniki ter dobavitelji blaga in storitev; |
| --- | --- |

1.3

poudarja, da zanimanje za zeleno knjigo na lokalni in regionalni ravni odraža dejstvo, da imajo lokalne in regionalne oblasti pri pripravi strategij v okviru nediskriminacije in enakih možnosti za vse pomembno vlogo. To je v veliki meri odraz njihove pomembne vloge, ki jo imajo kot delodajalci, in odgovornosti, ki jo imajo kot ponudniki ter dobavitelji blaga in storitev;

| 1.4 | se zahvaljuje Komisiji, da je upoštevala nekatere predloge, ki jih je Odbor izrazil v mnenju o zeleni knjigi, predvsem tiste v okviru njegovih prizadevanj za boljše izvajanje nediskriminacijske zakonodaje, učinkovitejše obveščanje in ozaveščanje, vključevanje interesnih skupin in potrebo po izboljšanju nadzornih mehanizmov in mehanizmov poročanja; |
| --- | --- |

1.4

se zahvaljuje Komisiji, da je upoštevala nekatere predloge, ki jih je Odbor izrazil v mnenju o zeleni knjigi, predvsem tiste v okviru njegovih prizadevanj za boljše izvajanje nediskriminacijske zakonodaje, učinkovitejše obveščanje in ozaveščanje, vključevanje interesnih skupin in potrebo po izboljšanju nadzornih mehanizmov in mehanizmov poročanja;

II)   Zagotavljanje učinkovite pravne zaščite pred diskriminacijo

| 1.5 | pozdravlja predlog za pripravo obsežnega letnega poročila o izvajanju nacionalnih ukrepov za prenos določb direktiv 2000/43/ES in 2000/78/ES; |
| --- | --- |

1.5

pozdravlja predlog za pripravo obsežnega letnega poročila o izvajanju nacionalnih ukrepov za prenos določb direktiv 2000/43/ES in 2000/78/ES;

| 1.6 | pozdravlja objavo poročil Komisije Svetu in Parlamentu o stanju prenosa direktiv 2000/43/ES in 2000/78/ES, predvideno za začetek leta 2006; |
| --- | --- |

1.6

pozdravlja objavo poročil Komisije Svetu in Parlamentu o stanju prenosa direktiv 2000/43/ES in 2000/78/ES, predvideno za začetek leta 2006;

| 1.7. | vendar pa poudarja nezadovoljivo stanje izvajanja protidiskriminacijske politike v državah članicah. |
| --- | --- |

1.7.

vendar pa poudarja nezadovoljivo stanje izvajanja protidiskriminacijske politike v državah članicah.

III)   Ocena potrebe po nadaljnjih ukrepih za dopolnitev sedanjega zakonodajnega okvira

| 1.8 | opozarja Komisijo na obžalovanja vredno dejstvo, da se je med posameznimi skupinami, ki jih obravnava člen 13, na področju njihove zaščite vzpostavila hierarhija in da je glede na starost, spol, etnično pripadnost, invalidnost, vero, prepričanje in spolno usmerjenost potreben obširnejši evropski politični okvir; |
| --- | --- |

1.8

opozarja Komisijo na obžalovanja vredno dejstvo, da se je med posameznimi skupinami, ki jih obravnava člen 13, na področju njihove zaščite vzpostavila hierarhija in da je glede na starost, spol, etnično pripadnost, invalidnost, vero, prepričanje in spolno usmerjenost potreben obširnejši evropski politični okvir;

| 1.9 | opozarja, da je pri zaposlenosti žensk resda mogoče zaznati napredek, vendar so ženske kljub visoki izobrazbi in za opravljanje enaki nalog še zmeraj slabše plačane kot moški. Razen tega imajo delodajalci še naprej negativen odnos do razlik med spoloma, ko govorimo o nosečnosti in materinstvu; |
| --- | --- |

1.9

opozarja, da je pri zaposlenosti žensk resda mogoče zaznati napredek, vendar so ženske kljub visoki izobrazbi in za opravljanje enaki nalog še zmeraj slabše plačane kot moški. Razen tega imajo delodajalci še naprej negativen odnos do razlik med spoloma, ko govorimo o nosečnosti in materinstvu;

| 1.10 | poudarja poseben položaj migrantk v poklicnem in družinskem življenju ter medčloveških odnosih in se zavzema za pripravo študije na to temo v letu 2008; |
| --- | --- |

1.10

poudarja poseben položaj migrantk v poklicnem in družinskem življenju ter medčloveških odnosih in se zavzema za pripravo študije na to temo v letu 2008;

| 1.11 | z zanimanjem sprejema predlog Komisije za izvajanje študije o izvedljivosti novih pobud za dopolnitev sedanjega zakonodajnega okvira; |
| --- | --- |

1.11

z zanimanjem sprejema predlog Komisije za izvajanje študije o izvedljivosti novih pobud za dopolnitev sedanjega zakonodajnega okvira;

IV)   Integracija nediskriminacije in enakih možnosti za vse

| 1.12 | soglaša, da se globoko zakoreninjenih vzorcev neenakega obravnavanja, ki so mu izpostavljene določene skupine, ne da odpraviti zgolj z zakonodajo, in da je treba razvijati orodja za spodbujanje integracije načela nediskriminacije. To naj bi prav tako olajšalo osredotočanje na primere večkratne diskriminacije; |
| --- | --- |

1.12

soglaša, da se globoko zakoreninjenih vzorcev neenakega obravnavanja, ki so mu izpostavljene določene skupine, ne da odpraviti zgolj z zakonodajo, in da je treba razvijati orodja za spodbujanje integracije načela nediskriminacije. To naj bi prav tako olajšalo osredotočanje na primere večkratne diskriminacije;

| 1.13 | ponavlja svoj predlog, da morajo za integracijo načela enakosti obstajati mehanizmi, ki zagotavljajo, da se pri oblikovanju, upravljanju in oceni vseh ukrepov in političnih področij upoštevajo vprašanja in načela enakosti; |
| --- | --- |

1.13

ponavlja svoj predlog, da morajo za integracijo načela enakosti obstajati mehanizmi, ki zagotavljajo, da se pri oblikovanju, upravljanju in oceni vseh ukrepov in političnih področij upoštevajo vprašanja in načela enakosti;

| 1.14 | opaža, da Pogodba o Ustavi krepi instrumente Evropske unije za boj proti diskriminaciji s poostritvijo prepovedi diskriminacije iz člena II-81, uvedbo horizontalne protidiskriminacijske klavzule v členu III-118 in krepitvijo vloge Evropskega parlamenta pri sprejemanju protidiskriminacijske zakonodaje (člen III-125). Ne glede na izid ratifikacije Pogodbe o Ustavi člen 13 Pogodbe ES že zagotavlja pravno podlago za razvoj integracijskega pristopa do vseh razlogov za diskriminacijo; |
| --- | --- |

1.14

opaža, da Pogodba o Ustavi krepi instrumente Evropske unije za boj proti diskriminaciji s poostritvijo prepovedi diskriminacije iz člena II-81, uvedbo horizontalne protidiskriminacijske klavzule v členu III-118 in krepitvijo vloge Evropskega parlamenta pri sprejemanju protidiskriminacijske zakonodaje (člen III-125). Ne glede na izid ratifikacije Pogodbe o Ustavi člen 13 Pogodbe ES že zagotavlja pravno podlago za razvoj integracijskega pristopa do vseh razlogov za diskriminacijo;

V)   Spodbujanje in učenje iz inovacij in dobre prakse

| 1.15 | meni, da je izobrazba pomembno sredstvo za odpravo diskriminacije in da imajo lokalne in regionalne oblasti na tem področju odločilno vlogo; |
| --- | --- |

1.15

meni, da je izobrazba pomembno sredstvo za odpravo diskriminacije in da imajo lokalne in regionalne oblasti na tem področju odločilno vlogo;

| 1.16 | pozdravlja namen Komisije, da spodbuja izmenjavo izkušenj in dobrih praks med različnimi interesnimi skupinami, in meni, da bi pri teh dejavnostih morali ključno vlogo imeti lokalni in regionalni organi; |
| --- | --- |

1.16

pozdravlja namen Komisije, da spodbuja izmenjavo izkušenj in dobrih praks med različnimi interesnimi skupinami, in meni, da bi pri teh dejavnostih morali ključno vlogo imeti lokalni in regionalni organi;

| 1.17 | pozdravlja, da je v predlogih za postavko za strukturne sklade za leto 2006 večji poudarek na enakosti med spoloma, vendar pa se prav tako zaveda pomena horizontalnega pristopa k boju proti diskriminaciji; |
| --- | --- |

1.17

pozdravlja, da je v predlogih za postavko za strukturne sklade za leto 2006 večji poudarek na enakosti med spoloma, vendar pa se prav tako zaveda pomena horizontalnega pristopa k boju proti diskriminaciji;

| 1.18 | je trdno prepričan, da finančni programi za spodbujanje izmenjave dobrih praks in učenja od drugih ne smejo biti zasnovani pretirano birokratsko glede upravnih zahtev, saj bi to utegnilo predstavljati oviro pri črpanju razpoložljivih sredstev; |
| --- | --- |

1.18

je trdno prepričan, da finančni programi za spodbujanje izmenjave dobrih praks in učenja od drugih ne smejo biti zasnovani pretirano birokratsko glede upravnih zahtev, saj bi to utegnilo predstavljati oviro pri črpanju razpoložljivih sredstev;

| 1.19 | priznava dragocena prizadevanja Evropskega centra za spremljanje rasizma in ksenofobije (EUMC) ter namen, da center nadomesti nova agencija za temeljne pravice, ter močno spodbuja, da se za njeno ustanovitev namenijo ustrezna sredstva, ki so potrebna, da bo lahko agencija v celoti opravljala svojo vlogo v boju proti diskriminaciji; |
| --- | --- |

1.19

priznava dragocena prizadevanja Evropskega centra za spremljanje rasizma in ksenofobije (EUMC) ter namen, da center nadomesti nova agencija za temeljne pravice, ter močno spodbuja, da se za njeno ustanovitev namenijo ustrezna sredstva, ki so potrebna, da bo lahko agencija v celoti opravljala svojo vlogo v boju proti diskriminaciji;

VI)   Ozaveščanje in sodelovanje z interesnimi skupinami

| 1.20 | meni, da so pobude za ozaveščanje odločilnega pomena za boljše obveščanje javnosti o njenih pravicah na evropski ravni in meni, da je pomembno, da se te pobude nanašajo na otroke in mladino; |
| --- | --- |

1.20

meni, da so pobude za ozaveščanje odločilnega pomena za boljše obveščanje javnosti o njenih pravicah na evropski ravni in meni, da je pomembno, da se te pobude nanašajo na otroke in mladino;

| 1.21 | opaža, da je predvsem na podeželskih območjih in območjih, kjer živijo predstavniki etničnih manjšin, bistvenega pomena sodelovanje z manjšino in drugimi družbenimi skupinami; |
| --- | --- |

1.21

opaža, da je predvsem na podeželskih območjih in območjih, kjer živijo predstavniki etničnih manjšin, bistvenega pomena sodelovanje z manjšino in drugimi družbenimi skupinami;

| 1.22 | podpira pobudo, da se leto 2007 razglasi za evropsko leto enakih možnosti za vse, in meni, da je leto 2007 za to še posebej primerno, saj bo takrat minilo deset let od evropskega leta boja proti rasizmu in sprejetja Amsterdamske pogodbe, ki je bila podlaga za novo zakonodajo na področju enakosti; |
| --- | --- |

1.22

podpira pobudo, da se leto 2007 razglasi za evropsko leto enakih možnosti za vse, in meni, da je leto 2007 za to še posebej primerno, saj bo takrat minilo deset let od evropskega leta boja proti rasizmu in sprejetja Amsterdamske pogodbe, ki je bila podlaga za novo zakonodajo na področju enakosti;

| 1.23 | poudarja, da je posvečanje prevelike pozornosti široko zasnovanim aktivnostim z velikim učinkom, povezano s tveganjem, da se pri tem pozabi na lokalne in občinske prireditve; |
| --- | --- |

1.23

poudarja, da je posvečanje prevelike pozornosti široko zasnovanim aktivnostim z velikim učinkom, povezano s tveganjem, da se pri tem pozabi na lokalne in občinske prireditve;

| 1.24 | se strinja s temami, ki so bile izbrane za evropsko leto, namreč: pravice, priznavanje, zastopanost in spoštovanje; |
| --- | --- |

1.24

se strinja s temami, ki so bile izbrane za evropsko leto, namreč: pravice, priznavanje, zastopanost in spoštovanje;

| 1.25 | meni, da bi morale biti te teme neposredno povezane z letom 2008, ki naj bi ga razglasili za evropsko leto medkulturnega dialoga, vse dejavnosti v letu 2007 pa bi morale biti medsebojno usklajene; |
| --- | --- |

1.25

meni, da bi morale biti te teme neposredno povezane z letom 2008, ki naj bi ga razglasili za evropsko leto medkulturnega dialoga, vse dejavnosti v letu 2007 pa bi morale biti medsebojno usklajene;

| 1.26 | poudarja, da bo za uspeh evropskega leta vloga medijev odločilnega pomena. Primerno pozornost bi morali nameniti vlogi lokalnih medijev. Stiki med lokalnimi in regionalnimi oblastmi ter lokalnimi mediji bodo v tem letu prispevali k ozaveščanju; |
| --- | --- |

1.26

poudarja, da bo za uspeh evropskega leta vloga medijev odločilnega pomena. Primerno pozornost bi morali nameniti vlogi lokalnih medijev. Stiki med lokalnimi in regionalnimi oblastmi ter lokalnimi mediji bodo v tem letu prispevali k ozaveščanju;

| 1.27 | poudarja potrebo po posvetovanjih z lokalnimi in regionalnimi vladnimi sektorji, saj se na tej ravni uresničujejo številni ukrepi Unije, ki pogosto zahtevajo pomembna upravna in finančna sredstva. Razvoj ustrezne politike in primerno oblikovanje zakonodaje zahtevata sodelovanje ključnih interesnih skupin; |
| --- | --- |

1.27

poudarja potrebo po posvetovanjih z lokalnimi in regionalnimi vladnimi sektorji, saj se na tej ravni uresničujejo številni ukrepi Unije, ki pogosto zahtevajo pomembna upravna in finančna sredstva. Razvoj ustrezne politike in primerno oblikovanje zakonodaje zahtevata sodelovanje ključnih interesnih skupin;

VII)   Odpravljanje diskriminacije in socialne izključenosti etničnih manjšin

| 1.28 | podpira Komisijo, ko ta poudarja zaskrbljujoč položaj Romov in pomen ustanovitve svetovalne skupine na visoki ravni za vključevanje zapostavljenih manjšin v družbo in na trg dela; |
| --- | --- |

1.28

podpira Komisijo, ko ta poudarja zaskrbljujoč položaj Romov in pomen ustanovitve svetovalne skupine na visoki ravni za vključevanje zapostavljenih manjšin v družbo in na trg dela;

2.   Priporočila Odbora regij

Izvajanje obstojajoče zakonodaje

| 2.1 | opozarja generalnega sekretarja OR na njegovo zahtevo, da se v okviru upoštevanja nove zakonodaje oceni kadrovska politika in profil zaposlenih v generalnem sekretariatu in se v naslednjih šestih mesecih o tem poroča predsedstvu in komisiji ECOS; |
| --- | --- |

2.1

opozarja generalnega sekretarja OR na njegovo zahtevo, da se v okviru upoštevanja nove zakonodaje oceni kadrovska politika in profil zaposlenih v generalnem sekretariatu in se v naslednjih šestih mesecih o tem poroča predsedstvu in komisiji ECOS;

| 2.2 | poziva nacionalne delegacije OR, da zagotovijo, da so predložene kandidature za leto 2006 uravnotežene glede spolne in etnične pripadnosti in da Svet to pri imenovanju članov tudi upošteva; |
| --- | --- |

2.2

poziva nacionalne delegacije OR, da zagotovijo, da so predložene kandidature za leto 2006 uravnotežene glede spolne in etnične pripadnosti in da Svet to pri imenovanju članov tudi upošteva;

Spodbujanje dobre prakse ter učenje iz nje

| 2.3 | ponovno poziva, da se pripravi in objavi vodič o protidiskriminacijski dobri praksi, namenjen lokalnim oblastem v vlogi delodajalcev, in poleg tega želi, da se vanj vključi tudi našo vlogo dobaviteljev in ponudnikov blaga in storitev ter vodilnih dejavnikov na področju kohezije in nediskriminacije, pri tem pa zbere pobude držav članic glede okviru vseh šestih razlogov za diskriminacijo, ki jih navaja člen 13. Primeri dobre prakse partnerskega delovanja bodo dobrodošli predvsem tam, kjer lokalne in regionalne oblasti pri nudenju teh storitev sodelujejo z drugimi partnerji. Objava vodiča naj sovpada s predstavitvijo leta 2007, evropskega leta enakih možnosti za vse. OR bo poskrbel, da pri tem ne bo prišlo do podvajanja pobud Komisije; |
| --- | --- |

2.3

ponovno poziva, da se pripravi in objavi vodič o protidiskriminacijski dobri praksi, namenjen lokalnim oblastem v vlogi delodajalcev, in poleg tega želi, da se vanj vključi tudi našo vlogo dobaviteljev in ponudnikov blaga in storitev ter vodilnih dejavnikov na področju kohezije in nediskriminacije, pri tem pa zbere pobude držav članic glede okviru vseh šestih razlogov za diskriminacijo, ki jih navaja člen 13. Primeri dobre prakse partnerskega delovanja bodo dobrodošli predvsem tam, kjer lokalne in regionalne oblasti pri nudenju teh storitev sodelujejo z drugimi partnerji. Objava vodiča naj sovpada s predstavitvijo leta 2007, evropskega leta enakih možnosti za vse. OR bo poskrbel, da pri tem ne bo prišlo do podvajanja pobud Komisije;

| 2.4 | v okviru finančnih sredstev EU zahteva, naj Komisija poišče kreativen način za dostop manjših nevladnih organizacij do denarne pomoči manjšega obsega in pri tem upošteva upravne mehanizme in mehanizme poročanja; |
| --- | --- |

2.4

v okviru finančnih sredstev EU zahteva, naj Komisija poišče kreativen način za dostop manjših nevladnih organizacij do denarne pomoči manjšega obsega in pri tem upošteva upravne mehanizme in mehanizme poročanja;

| 2.5 | za obveščanje o razvoju učinkovitih politik, ki spodbujajo enakost in odpravljajo diskriminacijo, je treba izboljšati zbiranje podatkov, nadziranje in analiziranje. OR poudarja, da je treba v razprave s Komisijo o pripravi primerljivih kvantitativnih podatkov, ki ugotavljajo in prikazujejo obseg neenakega obravnavanja, vključiti lokalne in regionalne vlade. Nadzor podatkov mora zajemati čim več vidikov potencialne diskriminacije in ne zgolj diskriminacije zaradi spolne ali etnične pripadnosti. Prav tako je pomembno, da se ocenjuje vpliv različnih vrst teh aktivnosti in se določi, ali so pri tem potrebne spremembe; |
| --- | --- |

2.5

za obveščanje o razvoju učinkovitih politik, ki spodbujajo enakost in odpravljajo diskriminacijo, je treba izboljšati zbiranje podatkov, nadziranje in analiziranje. OR poudarja, da je treba v razprave s Komisijo o pripravi primerljivih kvantitativnih podatkov, ki ugotavljajo in prikazujejo obseg neenakega obravnavanja, vključiti lokalne in regionalne vlade. Nadzor podatkov mora zajemati čim več vidikov potencialne diskriminacije in ne zgolj diskriminacije zaradi spolne ali etnične pripadnosti. Prav tako je pomembno, da se ocenjuje vpliv različnih vrst teh aktivnosti in se določi, ali so pri tem potrebne spremembe;

Nadaljnji ukrepi za dopolnitev sedanjega zakonodajnega okvira

| 2.6 | ponavlja svojo zahtevo, ki jo je že navedel v mnenju o zeleni knjigi, da se zakonodaja o blagu in storitvah razširi na vsa področja, zajeta v členu 13; |
| --- | --- |

2.6

ponavlja svojo zahtevo, ki jo je že navedel v mnenju o zeleni knjigi, da se zakonodaja o blagu in storitvah razširi na vsa področja, zajeta v členu 13;

| 2.7 | predlaga, naj Komisija pri pripravi študije o izvedljivosti, ki obravnava možne dodatne ukrepe za dopolnitev sedanjega pravnega okvira, upošteva podatke, ki jih je OR zbral pri pripravi vodiča o protidiskriminacijski dobri praksi; |
| --- | --- |

2.7

predlaga, naj Komisija pri pripravi študije o izvedljivosti, ki obravnava možne dodatne ukrepe za dopolnitev sedanjega pravnega okvira, upošteva podatke, ki jih je OR zbral pri pripravi vodiča o protidiskriminacijski dobri praksi;

Vključevanje interesnih skupin

| 2.8 | zahteva, da Komisija v sporočilu o okvirni strategiji in dokumentu o evropskem letu enakih možnosti za vse pri sklicevanju na ključne interesne skupine dosledno in izrecno imenuje lokalne in regionalne oblasti; |
| --- | --- |

2.8

zahteva, da Komisija v sporočilu o okvirni strategiji in dokumentu o evropskem letu enakih možnosti za vse pri sklicevanju na ključne interesne skupine dosledno in izrecno imenuje lokalne in regionalne oblasti;

| 2.9 | poudarja, da bi morali biti lokalna in regionalna raven ter Odbor regij popolnoma vključeni v dejavnosti, omenjene v okvirni strategiji; |
| --- | --- |

2.9

poudarja, da bi morali biti lokalna in regionalna raven ter Odbor regij popolnoma vključeni v dejavnosti, omenjene v okvirni strategiji;

| 2.10 | si predvsem želi sodelovati na letnem srečanju na vrhu na temo enakosti, ki je predlagan v osnutku okvirne strategije; |
| --- | --- |

2.10

si predvsem želi sodelovati na letnem srečanju na vrhu na temo enakosti, ki je predlagan v osnutku okvirne strategije;

| 2.11 | meni, da naj svetovalna skupina na visoki ravni za vključevanje manjšin v družbo in na trg dela, ki jo načrtuje Komisija, vključuje tudi lokalno in regionalno razsežnost; |
| --- | --- |

2.11

meni, da naj svetovalna skupina na visoki ravni za vključevanje manjšin v družbo in na trg dela, ki jo načrtuje Komisija, vključuje tudi lokalno in regionalno razsežnost;

Dejavnosti ozaveščanja, vključno z letom 2007, evropskim letom enakih možnosti za vse

| 2.12 | poziva britansko predsedstvo, da zagotovi, da bo Svet pospešil obravnavo tega dosjeja, tako da bo pravočasno zagotvljena ustrezna pravna podlaga; |
| --- | --- |

2.12

poziva britansko predsedstvo, da zagotovi, da bo Svet pospešil obravnavo tega dosjeja, tako da bo pravočasno zagotvljena ustrezna pravna podlaga;

| 2.13 | podpira posebne cilje:






  i) | pravice — ozaveščanje javnosti glede pravice do enakosti in nediskriminacije. Odbor meni, da imajo lokalne in regionalne oblasti, ki so kot izvoljena telesa najbližje državljanom, osrednjo vlogo predvsem pri širjenju teh informacij po evropskih regijah in na območjih zunaj glavnih mestnih predelov. Pozdravlja obiske avtobusa, ki ga je Komisija uporabila za širjenje informacij o pravicah evropskih državljanov glede enakih možnosti, in daje pobudo, da avtobus obišče tudi kraje zunaj prestolnic držav članic. Pri spodbujanju obiskov lokalnih območij je treba uporabiti proaktiven pristop, ki vključuje lokalne in regionalne oblasti in OR; |
| --- | --- | --- |

2.13

podpira posebne cilje:

i)

pravice — ozaveščanje javnosti glede pravice do enakosti in nediskriminacije. Odbor meni, da imajo lokalne in regionalne oblasti, ki so kot izvoljena telesa najbližje državljanom, osrednjo vlogo predvsem pri širjenju teh informacij po evropskih regijah in na območjih zunaj glavnih mestnih predelov. Pozdravlja obiske avtobusa, ki ga je Komisija uporabila za širjenje informacij o pravicah evropskih državljanov glede enakih možnosti, in daje pobudo, da avtobus obišče tudi kraje zunaj prestolnic držav članic. Pri spodbujanju obiskov lokalnih območij je treba uporabiti proaktiven pristop, ki vključuje lokalne in regionalne oblasti in OR;

| ii) | zastopanost — spodbujanje razprave o načinih za povečanje udeležbe vseh manjšin v družbi, s posebnim poudarkom na sodelovanju romskih in muslimanskih skupnosti; |
| --- | --- |

ii)

zastopanost — spodbujanje razprave o načinih za povečanje udeležbe vseh manjšin v družbi, s posebnim poudarkom na sodelovanju romskih in muslimanskih skupnosti;

| iii) | priznavanje — praznovanje in sprejemanje različnosti; |
| --- | --- |

iii)

priznavanje — praznovanje in sprejemanje različnosti;

| iv) | spoštovanje in strpnost — uveljavljanje tesneje povezane družbe ter prizadevanje za odpravo stereotipov in predsodkov. Glavno orodje za uresničitev tega cilja bi lahko bile kulturne prireditve, vključno z glasbo, gledališčem in športom. Komisija bi pri tem imela vlogo sponzorja in bi sodelovala z nacionalnimi, lokalnimi in regionalnimi telesi ter civilno družbo ter tako v sodelujočih državah zagotovila tovrstne prireditve. Višek prireditev bi bil osrednji evropski festival, ki bi združeval leto 2007, evropsko leto enakih možnosti za vse, z letom 2008, evropskim letom medkulturnega dialoga. Festival bi potekal v eni od držav, ki bosta predsedovali EU v letu 2008 (Slovenija/Francija); |
| --- | --- |

iv)

spoštovanje in strpnost — uveljavljanje tesneje povezane družbe ter prizadevanje za odpravo stereotipov in predsodkov. Glavno orodje za uresničitev tega cilja bi lahko bile kulturne prireditve, vključno z glasbo, gledališčem in športom. Komisija bi pri tem imela vlogo sponzorja in bi sodelovala z nacionalnimi, lokalnimi in regionalnimi telesi ter civilno družbo ter tako v sodelujočih državah zagotovila tovrstne prireditve. Višek prireditev bi bil osrednji evropski festival, ki bi združeval leto 2007, evropsko leto enakih možnosti za vse, z letom 2008, evropskim letom medkulturnega dialoga. Festival bi potekal v eni od držav, ki bosta predsedovali EU v letu 2008 (Slovenija/Francija);

| 2.14 | pozdravlja mnenje Komisije, naj sodelujoče države imenujejo nacionalne koordinacijske odbore, ki jih bodo sestavljali predstavniki vlad, socialnih partnerjev, ciljnih skupnosti in drugih delov civilne družbe, vendar pa zahteva, da so v vsakem koordinacijskem odboru tudi predstavniki lokalnih in regionalnih oblasti; |
| --- | --- |

2.14

pozdravlja mnenje Komisije, naj sodelujoče države imenujejo nacionalne koordinacijske odbore, ki jih bodo sestavljali predstavniki vlad, socialnih partnerjev, ciljnih skupnosti in drugih delov civilne družbe, vendar pa zahteva, da so v vsakem koordinacijskem odboru tudi predstavniki lokalnih in regionalnih oblasti;

| 2.15 | spodbuja regionalne in lokalne oblasti, da pri obveščanju o dejavnosti enakih možnosti, ki se bodo izvajale leta 2007, uporabljajo logo evropskega leta; |
| --- | --- |

2.15

spodbuja regionalne in lokalne oblasti, da pri obveščanju o dejavnosti enakih možnosti, ki se bodo izvajale leta 2007, uporabljajo logo evropskega leta;

| 2.16 | predlaga, da OR v začetku leta 2007 priredi konferenco ob začetku evropskega leta, kot je to že storil v okviru prejšnjih evropskih let. |
| --- | --- |

2.16

predlaga, da OR v začetku leta 2007 priredi konferenco ob začetku evropskega leta, kot je to že storil v okviru prejšnjih evropskih let.

V Bruslju, 16. novembra 2005

Predsednik

Odbora regij

Peter STRAUB

---

(1)  UL C 226 z dne 8.8.2000, str. 1

1

(2)  UL C 121 z dne 30.4.2004, str. 25

2

(3)  UL C 71 z dne 22.3.2005, str. 62

3

---

| 16.5.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 115/69 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 115/69

---

Resolucija Odbora regij o delovnem načrtu Evropske komisije in prednostnih nalogah Odbora regij v letu 2006

(2006/C 115/15)

Odbor regij je,

OB UPOŠTEVANJU delovnega programa Komisije za leto 2006 z naslovom Sprostitev vseh zmožnosti Evrope (KOM(2005) 531 končno);

OB UPOŠTEVANJU strateških ciljev za obdobje 2005-2009 (KOM(2005) 12 končno);

OB UPOŠTEVANJU večletnega strateškega programa šestih predsedstev 2004-2006;

OB UPOŠTEVANJU sporočila Komisije z naslovom Prispevek Komisije k obdobju razmisleka in za vnaprej: Načrt D za demokracijo, dialog in debato KOM(2005) 494 končno)

OB UPOŠTEVANJU protokola o oblikah sodelovanja med Evropsko komisijo in Odborom regij (DI CdR 81/2001 rev. 2);

OB UPOŠTEVANJU resolucije Odbora regij o oživitvi lizbonske strategije (CdR 518/2004);

OB UPOŠTEVANJU resolucije Odbora regij o prihodnosti finančnih perspektiv 2007-2013 (CdR 203/2005)

ker

KER so lokalne in regionalne skupnosti pristojne za izvajanje velikega dela politik EU;

KER lokalne in regionalne skupnosti pomagajo opredeljevati prednostne naloge EU in s tem znatno krepijo demokratično legitimnost politik EU;

KER bo Odbor regij svoje prednostne naloge za štiriletno obdobje določil v februarju 2006 na začetku naslednjega štiriletnega mandata (2006-2010);

sprejel to resolucijo na 62. plenarnem zasedanju 16. in 17. novembra 2005 (seja z dne 17. novembra).

Odbor regij

FINANČNE PERSPEKTIVE

ocenjuje, da bi bilo v času britanskega predsedovanja nujno sprejeti ambiciozne finančne perspektive, da bi Evropski uniji omogočili izpolniti njen mandat in doseči večjo podporo državljanov pri ponovnem zagonu reform, da bi zagotovili evropsko dodano vrednost skupne kohezijske in skupne kmetijske politike ter pripravili politični teren za raziskave in inovacije z dejansko evropsko razsežnostjo;

OBDOBJE ZA RAZMISLEK

ponavlja svojo zavezanost napredku, ki ga prinaša ustavna pogodba, ki v primerjavi z obstoječimi pogodbami pomembno izboljšuje in poenostavlja delovanje ter povečuje transparentost Evropske unije, obenem pa zagotavlja boljšo evropsko upravo;

priporoča Evropski komisiji, da v svojem predlogu časovnega načrta decentralizirane razprave, ki bo potekala v obdobju za razmislek, upošteva, da mora ta temeljiti na konceptu bližine in se izvajati v mestih ter regijah Evrope in da mora biti osredotočena na namen Unije, njeno dodano vrednost, njene temeljne vrednote in njene politike;

vabi Evropsko komisijo, da v okviru izvajanja načrta D, kakor tudi bodoče informacijske in komunikacijske politike razvije ambiciozen, proaktiven ter predvsem decentraliziran pristop, da bi spodbudila pripadnost državljanov evropskemu projektu;

je, v tem kontekstu, pripravljen prevzeti odgovornosti do regionalnih in lokalnih javnih oblasti ter lokalnih medijev, ki so nepogrešljivi posredniki pri komuniciranju z državljani; zato prosi za povečanje finančnih sredstev za te namene, da bi lahko učinkovito prispeval k obdobju za razmislek;

EVROPSKA UPRAVA

pozdravlja stališče Evropske komisije, ki pravi, da bo Evropska unija svoje cilje dosega le, če bodo pri tem sodelovale institucije, javne državne, regionalne in lokalne oblasti ter državljani; želi, da se partnerstvo pri procesu priprave in izvajanja politik Skupnosti odraža zlasti v:

| — | razmisleku o prednostih, ki bi jih lahko tristranske konvencije in pogodbe o ciljih prinesle mehanizmom oživljanja lizbonske strategije; |
| --- | --- |

—

razmisleku o prednostih, ki bi jih lahko tristranske konvencije in pogodbe o ciljih prinesle mehanizmom oživljanja lizbonske strategije;

| — | sistematičnem posvetovanju z lokalnimi in regionalnimi oblastmi v predhodni fazi priprave evropske zakonodaje in neodvisno od postopka ratifikacije ustavne pogodbe; |
| --- | --- |

—

sistematičnem posvetovanju z lokalnimi in regionalnimi oblastmi v predhodni fazi priprave evropske zakonodaje in neodvisno od postopka ratifikacije ustavne pogodbe;

| — | nadaljevanju sistematičnega izvajanja nove metode analize učinka glavnih pobud Evropske komisije ter sodelovanju Odbora pri metodi analize učinka; |
| --- | --- |

—

nadaljevanju sistematičnega izvajanja nove metode analize učinka glavnih pobud Evropske komisije ter sodelovanju Odbora pri metodi analize učinka;

| — | uvedbi regionalnega svežnja v nacionalnih akcijskih načrtih za poenostavitev zakonodaje; |
| --- | --- |

—

uvedbi regionalnega svežnja v nacionalnih akcijskih načrtih za poenostavitev zakonodaje;

| — | posebni pozornosti pri prenosu zakonodaje EU ter njenih učinkov na zakonodajo lokalnih in regionalnih oblasti; |
| --- | --- |

—

posebni pozornosti pri prenosu zakonodaje EU ter njenih učinkov na zakonodajo lokalnih in regionalnih oblasti;

pozdravlja dejstvo, da Komisija namerava okrepiti proces posvetovanja in analize učinka zakonodaje, da bi dosegla njeno izboljšanje. Zaradi morebitnih posledic skupne trgovinske politike za regije in občine Odbor poziva Komisijo, da se z njim posvetuje tudi o pobudah pri tej politiki, zlasti pri pripravi priporočil, s katerimi se Komisijo pooblašča za pogajanja o mednarodnih trgovinskih sporazumih;

zato poziva Evropsko komisijo, da bi spodbudila njegovo bolj proaktivno sodelovanje v fazi pred ukrepanjem Skupnosti, prek priprave prospektivnih mnenj o bodočih politikah Skupnosti in njihovem vplivu na lokalne in regionalne oblasti, kakor tudi prek poročil o učinkih določenih direktiv z lokalnega in regionalnega vidika;

poudarja, da v okviru prizadevanj Komisije za kodifikacijo in preoblikovanje zakonodajnih predlogov izraz „boljša priprava zakonodaje“ ne bi smel pomeniti le „manj zakonodaje“. Vsak umik zakonodaje mora Komisija utemeljiti z ovrednotenjem evropske dodane vrednosti zakonodajnega predloga;

BLAGINJA

ponavlja prepričanje, da je treba enako pozornost nameniti vsem trem stebrom lizbonske strategije: ekonomskemu, socialnemu in okoljskemu;

poziva Evropsko komisijo, da upošteva pomembno vlogo lokalnih in regionalnih oblasti pri večanju rasti in zaposlovanja v EU v kontekstu postopka revizije in izvajanja integriranih smernic za rast in zaposlovanje;

verjame, da sta kohezija in konkurenca dva cilja, ki se vzajemno krepita in ju ne gre ločevati: izkoristek premalo izkoriščenega ozemeljskega potenciala in kapitala lahko izboljša konkurenčnost določenega območja ter pozitivno vpliva na cilje ozemeljskega ravnovesja in kohezije; zato se strinja z idejo, da je konkurenca odvisna od delovanja enotnega trga in vztraja, da je treba posebno pozornost nameniti čezmejnim regijam;

ugotavlja, da je strukture upravljanja lizbonske strategije v državah članicah treba prilagoditi, da bi omogočili neposrednejše in tesnejše formalno povezovanje sredstev strukturnih skladov z lizbonsko strategijo;

se v celoti strinja z oceno Komisije, da je globalizacija stvarnost, s katero se moramo sprijazniti, če želimo vzpostaviti trajno rast ter kakovostna delovna mesta v Evropi, s posebnim poudarkom na vnaprejšnjem predvidevanju in spremljanju prestrukturiranj, ki spremljajo globalizacijo;

poziva Evropsko komisijo, da nadaljuje odpravljanje ovir za mobilnost državljanov in da državljane spodbuja k izkoriščanju priložnosti po vsej Uniji, kar je bistvenega pomena za dinamično gospodarstvo;

ugotavlja, da sta izobraževanje in usposabljanje ključna instrumenta za dosego ciljev lizbonske strategije in zagotavljanja vključevanja Evropejcev v na znanju temelječo družbo; zato z zadovoljstvom sprejema dejstvo, da se bo Komisija osredotočila na priznavanje kvalifikacij, spodbujanje mobilnosti in investiranje v podjetniško kulturo;

pripisuje velik pomen spodbujanju informacijske družbe, ki bo regionalno in socialno pravična, tako da bo jamčila, da bodo vsi državljani usposobljeni za življenje in delo v novi digitalni dobi; OR je in bo tudi v bodoče prispeval k razvijanju lokalnih in regionalnih e-storitev in e-uprave; ob tem pa poudarja, da je delovanje na lokalni in regionalni ravni lahko najbolj učinkovita metoda za dosego rezultatov;

se strinja z vizijo Komisije glede potrebe po izgradnji čezevropske mreže za pobudo za rast, pri čemer je treba zagotoviti, da se znatna dodatna sredstva pospremi z novimi ukrepi za izboljšanje delovanja in koordiniranja mrež;

meni, da so čezevropske mreže v sektorjih prometa, telekomunikacij in energije bistvenega pomena za izkoristek celotnega potenciala evropskega gospodarstva, povezovanje razširjene Evrope ter izboljšanja ozemeljske kohezije;

SOLIDARNOST

podpira voljo po osredotočenju prizadevanj v ustrezno načrtovanje nove generacije strukturnih skladov, vendar v tem okviru opozarja na upravne in finančne posledice, ki jih za lokalne in regionalne skupnosti pomenijo zamude in dolgotrajno pomanjkanje sporazuma o finančnih perspektivah;

zlasti pozorno bo spremljal izvajanje cilja „evropskega ozemeljskega sodelovanja“, predvsem glede opredelitve upravičenih območij, poenostavitve upravnih postopkov ter koherentnosti med njegovim delovanjem in evropskimi strateškimi smernicami;

toplo priporoča, da bi bodoči programi, ki se financirajo iz strukturnih skladov, pokrivali vidike kot so: oživljanje mest, socialna revščina, posebni ukrepi na področju stanovanj, gospodarsko prestrukturiranje in javni prevoz, torej elemente, ki so skoncentrirani v območjih metropol, čeprav priznava, da so vse evropske regije enako pomembne in morajo prihodnji programi zagotavljati ravnotežje med mesti in podeželjem;

vabi države članice in njihove teritorialne skupnosti, da bi uporabo sredstev iz ESS usmerili tako, da bi pomagali območjem, ki so prizadeta zaradi urbanega nasilja; poziva Evropsko komisijo, da zagotovi, da bodo pobuda URBAN in njeni cilji zajeti v prihodnje strukturne sklade;

odločno podpira dodano vrednost novega pravnega instrumenta imenovanega „Evropsko združenje za čezmejno sodelovanje“, namenjenega pobudam za sodelovanje med lokalnimi in regionalnimi skupnostmi, in poudarja, da je pomembno, da se ne otežuje postopkov nadzora v fazi ustanavljanja EZČS; Odbor je bil platforma akterjev lokalnega in regionalnega sodelovanja pri spremljanju postopka sprejemanja uredbe in ustanavljanja prvih EZČS;

ponovno poudarja potrebo po ohranjanju večfunkcionalnega kmetijstva v vseh regijah Evrope, saj podeželje pokriva 90 % ozemlja EU, in pozdravlja nadaljevanje reforme SKP v sektorjih, ki še niso bili reformirani; ter glede tega opozarja, da je pri prihodnjih reformah treba izkoristiti priložnost za iskanje novih oblik kompenzacij za naravne ovire, ki najbolj ogrožajo kmetije, sredstev za spodbujanje upravljanja velikih površin in njihov gospodarski razvoj na splošno;

meni, da je na vsak način treba nadaljevati delo na področju storitev splošnega pomena, ki so za regionalne in lokalne skupnosti strateškega pomena; posebej poudarja potrebo po horizontalnem in večsektorskem referenčnem okviru Skupnosti, da bi določili obseg storitev splošnega pomena, ki je izvzet iz pravil konkurence; v tem kontekstu bo leta 2006 s posebnim zanimanjem preučil sporočilo o socialnem sektorju in storitvah splošnega pomena;

opozarja, da so demografske spremembe za evropske lokalne in regionalne skupnosti politični, ekonomski in socialni izziv. Te spremembe morajo spodbuditi dejanja na vseh ravneh javnega življenja, saj je od priprave nanje odvisna trajnost naših družb; zato vabi Komisijo, da v letu 2006 poskrbi za operativno nadaljevanje zelene knjige o demografskih spremembah;

pozdravlja pobude Skupnosti o razvijanju nove strategije o zdravju in varstvu pri delu, ki bo Evropski uniji omogočila opredeliti koherentnejši okvir na tem področju; poudarja potrebo po zagotovitvi dejanske vključenosti regionalnih in lokalnih oblasti, zlasti pri vzpostavljanju kazalnikov zdravja in bodoče primerjalne analize;

vztraja pri pomenu enakosti možnosti, področja, kjer morajo lokalne in regionalne skupnosti odigrati ključno vlogo, zlasti zaradi svoje vloge glavnega delodajalca ter odgovornosti, ki jo imajo kot dobavitelji blaga in ponudniki storitev; glede tega z zanimanjem pričakuje sporočilo Evropske komisije o strategiji na področju enakosti med spoloma;

pozdravlja predlog, da bi bilo leto 2008 leto medkulturnega dialoga in ponavlja, da je za OR spoštovanje kulturne in jezikovne raznolikosti eno temeljnih načel procesa evropske integracije, katerega cilj ni odpravljati razlike ali ustvarjati enotne identitete, temveč krepiti sodelovanje in razumevanje med narodi Evrope;

se strinja s stališčem Evropske komisije, da bo boj proti podnebnim spremembam eden od glavnih izzivov v prihodnosti, s katerim se bo treba spopadati „portfeljsko“, prek sodelovanja med vsemi sferami vlade, v sodelovanju z zasebnim sektorjem, zdravstvom, združenji in vzgojnimi skupinami ter organizacijami, ki delujejo na področju energetske učinkovitosti;

prosi Evropsko komisijo, da v akcijski načrt vključi več ukrepov, usmerjenih v dobavitelje in industrije oskrbe z energijo ter predlaga ekonomske spodbude za ukrepe energetske učinkovitosti — zlasti v korist uporabe obnovljivih energij, sprejemljivost državnih pomoči za ukrepe spodbujanja eko-inovacij ter izboljšanja produktivnosti za večjo energetsko učinkovitost, kar bo spodbudilo inovacijo, povečalo konkurenčnost Evrope ter zagotovilo trajnostno in varno oskrbo z energijo;

poudarja potrebo po tem, da se ustvari dinamičen pomorski sektor, ki bo temeljil na trajnostnem razvoju in zahteva, da se prispevek lokalnih in regionalnih skupnosti na področju upravljanja pomorskih virov v celoti prizna in vključi v novo politiko EU;

VARNOST

podpira izvajanje desetih prednostnih nalog haaškega programa za naslednjih pet let, ki izražajo voljo in odločenost za krepitev prostora svobode, varnosti in pravice, ter poziva Evropsko komisijo k pripravi posebnega akcijskega načrta za lokalne in regionalne oblasti, ki bi omogočil večjo vključenost lokalne in regionalne razsežnosti v pristop Skupnosti;

podpira zavezanost Evropske komisije k boju proti organiziranemu kriminalu in terorizmu ter ponovno predlaga ustanovitev evropskega centra za spremljanje varnosti v urbanih območjih, ki bi vključeval predstavnike lokalnih in regionalnih oblasti držav članic, ki bi lahko podali koristne informacije v zvezi s pripravo politik, spodbujanjem in usklajevanjem raziskav, zbiranjem, sistematizacijo in pripravo varnostnih podatkov, zlasti s širjenjem primerov dobrih praks ter vzpostavljanjem regionalnih in lokalnih partnerstev;

ponovno priporoča, da se za podporo in razvijanje instrumentov za uresničitev prostora svobode, varnosti in pravice uporabi strukturne sklade in poziva Evropsko komisijo, da v okviru novih finančnih perspektiv v praksi izvede smernice s tega področja, navedene v tretjem kohezijskem poročilu;

se strinja, da je varnost prometnih sistemov glavna skrb prevoznikov in uporabnikov, kot so javne oblasti in potniki, in da so nedavni teroristični napadi v Londonu in Madridu tragično opozorili, da se je treba bolj osredotočiti na varnost prometnih sistemov po vsej Evropi;

poziva Evropsko komisijo k načrtovanju in sprejetju čezmejnih projektov, v katere bi se dejavno vključile obmejne regije ter k izboljšanju usklajenosti novega solidarnostnega sklada s strukturnimi skladi; predlaga izboljšanje usklajenosti mehanizma Skupnosti za civilno zaščito, tako da se v vseh ogroženih območjih ustanovi regionalne centre za civilno zaščito, ki bi bili zadolženi za zbiranje podatkov in nadzor ter za vzpostavitev sistema zgodnjega opozarjanja;

EVROPA SVETOVNI PARTNER

namerava vztrajati pri svoji zavezanosti k zagotavljanju medkulturnega političnega dialoga med predstavniki lokalnih in regionalnih skupnosti držav članic in držav kandidatk za vstop v EU ter držav v predpristopni fazi; zato meni, da bi bilo zaželeno ustanoviti skupni posvetovalni odbor s Turčijo in ponovno poziva Komisijo naj, čim bo to možno, predlaga operativno rešitev, ki bo zapolnila zakonsko vrzel, da bi bilo mogoče v okviru sporazuma o stabilizaciji in pridružitvi ustanoviti skupni posvetovalni odbor s Hrvaško in državami Zahodnega Balkana;

spodbuja Evropsko komisijo naj, v tesnem sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi skupnostmi in civilno družbo, spodbudi in podpre kampanje obveščanja o procesu širitve Evropske unije na lokalni in regionalni ravni, tako v državah članicah kot v državah kandidatkah ter potencialnih državah kandidatkah;

podpira krepitev sosedske politike s pomočjo novih akcijskih načrtov; poziva Evropsko komisijo, da upošteva prispevek čezmejnega in medregijskega sodelovanja v teh načrtih in zahteva, da se ga vključi v njihovo pripravo, izvajanje in ocenjevanje;

ponovno izraža podporo krepitvi evro-mediteranskega partnerstva ter zahtevo po ukrepih v prid večje udeležbe in pridruževanja lokalnih in regionalnih skupnosti; ter poziva k ustanovitvi novega foruma v okviru evro-mediteranskih institucij, katerega naloga bi bila spodbujati teritorialno in decentralizirano sodelovanje ter partnerstvo in razvijanje operativnih programov za celoten sredozemski bazen;

obžaluje, da je prispevek evropskih teritorialnih skupnosti k evropski razvojni politiki danes še vedno v veliki meri nepoznan; zato priporoča, da se ponovno preuči mesto decentraliziranega sodelovanja in da se prizna, da imajo lokalne in regionalne skupnosti, poleg drugih akterjev, znanje in izkušnje, s katerimi lahko sodelujejo v globalnem pristopu k boju proti revščini v svetu in k uresničevanju razvojnih ciljev novega tisočletja, ki so jih sprejeli Združeni narodi;

zadolži svojega predsednika, da to resolucijo preda Evropski komisiji, Evropskemu parlamentu, Svetu ter avstrijskemu in finskemu predsedstvu.

V Bruslju, 17. novembra 2005

Predsednik

Odbora regij

Peter STRAUB

---

| 16.5.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 115/73 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 115/73

---

Osnutek resolucije o prihodnosti finančnih perspektiv 2007–2013

(2006/C 115/16)

V ODLOČANJE

Odbor regij je

OB UPOŠTEVANJU svojega mnenja o finančni perspektivi: sporočilo o gradnji naše skupne prihodnosti: politični izzivi in proračunska sredstva razširjene Unije 2007–2013 (CdR 162/2004 fin);

OB UPOŠTEVANJU resolucije Evropskega parlamenta o političnih izzivih in proračunskih sredstvih razširjene Unije 2007–2013 (A6-0153/2005);

| KER | Evropski svet na zasedanju 16. in 17. junija ni dosegel sporazuma o proračunu za prihodnje programsko obdobje EU 2007–2013; |
| --- | --- |

KER

Evropski svet na zasedanju 16. in 17. junija ni dosegel sporazuma o proračunu za prihodnje programsko obdobje EU 2007–2013;

| KER | je predsedstvo Združenega kraljestva prejelo poziv, da naj nadaljuje razprave za razrešitev vseh vprašanj, potrebnih za dosego čimprejšnjega sporazuma; |
| --- | --- |

KER

je predsedstvo Združenega kraljestva prejelo poziv, da naj nadaljuje razprave za razrešitev vseh vprašanj, potrebnih za dosego čimprejšnjega sporazuma;

| KER | je finančne perspektive treba sprejeti leta 2005, da bo od leta 2007 mogoče oblikovati učinkovito politiko za solidarnost, ozemeljsko kohezijo ter več rasti in delovnih mest v Evropi, |
| --- | --- |

KER

je finančne perspektive treba sprejeti leta 2005, da bo od leta 2007 mogoče oblikovati učinkovito politiko za solidarnost, ozemeljsko kohezijo ter več rasti in delovnih mest v Evropi,

na 62. plenarnem zasedanju 16. in 17. novembra 2005 (seja z dne 17. novembra) sprejel naslednjo resolucijo.

Odbor regij

| 1. | ponovno izraža svojo podporo začetnim uravnoteženim predlogom Evropske komisije (CdR 162/2004 fin), izračunanim na osnovi realističnih potreb in sprejetim po obširnih posvetovanjih z lokalnimi in regionalnimi oblastmi v štiri letih, kakor je navedeno v mnenju Odbora in ponovno potrjeno v izjavi, ki jo je sprejel skupaj z Evropskim parlamentom 6. aprila 2005, in v vroclavski izjavi z dne 20. maja 2005; |
| --- | --- |

1.

ponovno izraža svojo podporo začetnim uravnoteženim predlogom Evropske komisije (CdR 162/2004 fin), izračunanim na osnovi realističnih potreb in sprejetim po obširnih posvetovanjih z lokalnimi in regionalnimi oblastmi v štiri letih, kakor je navedeno v mnenju Odbora in ponovno potrjeno v izjavi, ki jo je sprejel skupaj z Evropskim parlamentom 6. aprila 2005, in v vroclavski izjavi z dne 20. maja 2005;

| 2. | priznava predloge luksemburškega predsedstva in se posebej strinja z Evropskim parlamentom, da bi morale biti finančne perspektive pripravljene tako, da bo na voljo dovolj virov za dopolnitev ciljev konkurenčnosti in rasti ter regionalnih in strukturnih skladov za vse evropske regije. To je nujno potrebno, če se od Unije pričakuje, da bo izpolnila svoje zaveze in preprečila vedno večje razočaranje javnosti nad Evropsko unijo. Vsako znižanje zgornje meje proračuna bo ogrozilo osnovna načela kohezijske politike in tako spodkopalo načelo solidarnosti, ki predstavlja zelo pomemben in bistven element evropske integracije in modela evropske družbe. Znižanja proračuna na tem področju bi lahko povzročila ponovno nacionalizacijo regionalne politike v večini nekdanjih EU 15, kar je vsekakor v nasprotju s tem, za kar si prizadevajo evropske regije in lokalne oblasti; |
| --- | --- |

2.

priznava predloge luksemburškega predsedstva in se posebej strinja z Evropskim parlamentom, da bi morale biti finančne perspektive pripravljene tako, da bo na voljo dovolj virov za dopolnitev ciljev konkurenčnosti in rasti ter regionalnih in strukturnih skladov za vse evropske regije. To je nujno potrebno, če se od Unije pričakuje, da bo izpolnila svoje zaveze in preprečila vedno večje razočaranje javnosti nad Evropsko unijo. Vsako znižanje zgornje meje proračuna bo ogrozilo osnovna načela kohezijske politike in tako spodkopalo načelo solidarnosti, ki predstavlja zelo pomemben in bistven element evropske integracije in modela evropske družbe. Znižanja proračuna na tem področju bi lahko povzročila ponovno nacionalizacijo regionalne politike v večini nekdanjih EU 15, kar je vsekakor v nasprotju s tem, za kar si prizadevajo evropske regije in lokalne oblasti;

| 3. | poudarja zbliževanje vidikov OR in Evropskega parlamenta ter izpostavlja pomen vloge EP kot enakovrednega partnerja v proračunskih pogajanjih; |
| --- | --- |

3.

poudarja zbliževanje vidikov OR in Evropskega parlamenta ter izpostavlja pomen vloge EP kot enakovrednega partnerja v proračunskih pogajanjih;

| 4. | poziva države članice, da se uprejo omejevanju proračuna Unije, in predlaga, da države članice EU zagotovijo proračun, ki bo omogočal učinkovito delovanje na področjih, na katerih je doslej in bo tudi v prihodnje lahko zagotavljala konkretno dodano vrednost k življenju evropskih državljanov in prostoru, kjer živijo in delajo. Opozarja, da bodo za dosego sporazuma o tistih ključnih področjih, na katerih Unija zagotavlja to dodano vrednost, v prihodnjih mesecih potrebni močno vodstvo, jasna medsektorska partnerstva in neprekinjena javna razprava; |
| --- | --- |

4.

poziva države članice, da se uprejo omejevanju proračuna Unije, in predlaga, da države članice EU zagotovijo proračun, ki bo omogočal učinkovito delovanje na področjih, na katerih je doslej in bo tudi v prihodnje lahko zagotavljala konkretno dodano vrednost k življenju evropskih državljanov in prostoru, kjer živijo in delajo. Opozarja, da bodo za dosego sporazuma o tistih ključnih področjih, na katerih Unija zagotavlja to dodano vrednost, v prihodnjih mesecih potrebni močno vodstvo, jasna medsektorska partnerstva in neprekinjena javna razprava;

| 5. | opozarja države članice, da je kohezijska politika področje, na katerem EU zagotavlja resnično dodano vrednost, kajti poraba sredstev na tem področju na ravni EU prinaša večji dohodek in učinek finančnega vzvoda kot na nacionalni ravni. Kohezijska politika se je izkazala kot posebej pomembna v boju proti gospodarskim in socialnim razlikam med evropskimi regijami in znotraj njih, ki predstavljajo velike ovire pri izvajanju in učinkovitosti evropskega notranjega trga. Kohezijska politika je temeljnega pomena za regije, ki pri izvajanju lizbonskih ciljev zaostajajo za evropskim povprečjem, zato jo je treba v političnem smislu brez nadaljnjega priznati kot bistveno dopolnilo vsem strategijam za rast in delovna mesta v Evropi; |
| --- | --- |

5.

opozarja države članice, da je kohezijska politika področje, na katerem EU zagotavlja resnično dodano vrednost, kajti poraba sredstev na tem področju na ravni EU prinaša večji dohodek in učinek finančnega vzvoda kot na nacionalni ravni. Kohezijska politika se je izkazala kot posebej pomembna v boju proti gospodarskim in socialnim razlikam med evropskimi regijami in znotraj njih, ki predstavljajo velike ovire pri izvajanju in učinkovitosti evropskega notranjega trga. Kohezijska politika je temeljnega pomena za regije, ki pri izvajanju lizbonskih ciljev zaostajajo za evropskim povprečjem, zato jo je treba v političnem smislu brez nadaljnjega priznati kot bistveno dopolnilo vsem strategijam za rast in delovna mesta v Evropi;

| 6. | podpira prizadevanja predsednika Evropske komisije za ponovno uvedbo pogajanj o finančnih perspektivah in meni, da bi to lahko bilo tudi v pomoč pri nadaljevanju razprave o tem, kako posodobiti proračun EU, vendar vztraja, da je treba za vse take predloge določiti najmanjši ustrezni finančni okvir. V tem smislu se zaveda predlogov za nov sklad za prilagoditev globalizaciji in mehanizma JEREMIE in JASPERS ter meni, da morajo biti ti instrumenti dopolnilni in ne smejo biti uvedeni kot alternative za proračunske postavke, namenjene cilju konkurenčnosti in zaposlovanja; |
| --- | --- |

6.

podpira prizadevanja predsednika Evropske komisije za ponovno uvedbo pogajanj o finančnih perspektivah in meni, da bi to lahko bilo tudi v pomoč pri nadaljevanju razprave o tem, kako posodobiti proračun EU, vendar vztraja, da je treba za vse take predloge določiti najmanjši ustrezni finančni okvir. V tem smislu se zaveda predlogov za nov sklad za prilagoditev globalizaciji in mehanizma JEREMIE in JASPERS ter meni, da morajo biti ti instrumenti dopolnilni in ne smejo biti uvedeni kot alternative za proračunske postavke, namenjene cilju konkurenčnosti in zaposlovanja;

| 7. | v tem pogledu nadalje opozarja pred usmerjanjem sredstev EU v izključno nacionalne politike za konkurenčnost in rast, saj se sredstva EU za nadaljnji razvoj ozemeljske kohezije najbolje uporabijo v okviru integrirane agende za konkurenčnost in rast kot del kohezijske politike EU; poleg tega zahteva, da pravila za sofinanciranje strukturnih skladov še nadalje omogočajo tudi zasebno sofinanciranje; |
| --- | --- |

7.

v tem pogledu nadalje opozarja pred usmerjanjem sredstev EU v izključno nacionalne politike za konkurenčnost in rast, saj se sredstva EU za nadaljnji razvoj ozemeljske kohezije najbolje uporabijo v okviru integrirane agende za konkurenčnost in rast kot del kohezijske politike EU; poleg tega zahteva, da pravila za sofinanciranje strukturnih skladov še nadalje omogočajo tudi zasebno sofinanciranje;

| 8. | obžaluje, da neuradni vrh v Hampton Courtu 27. oktobra ni uspel doseči ponovnega začetka razprave o finančnih perspektivah; |
| --- | --- |

8.

obžaluje, da neuradni vrh v Hampton Courtu 27. oktobra ni uspel doseči ponovnega začetka razprave o finančnih perspektivah;

| 9. | je posebej zaskrbljen, da bo zamuda pri sporazumu negativno vplivala na mnenje državljanov o Evropi, ogrozila nemoten začetek naslednjega programskega obdobja in povzročila finančno nestabilnost lokalnih in regionalnih oblasti EU, negativne posledice pa bodo izrazite predvsem v novih državah članicah, ki bi se pri izpolnjevanju zahtev iz prehodnega obdobja, h katerim so se obvezale s pristopnimi sporazumi pred zadnjo širitvijo EU, lahko znašle v resnih težavah; |
| --- | --- |

9.

je posebej zaskrbljen, da bo zamuda pri sporazumu negativno vplivala na mnenje državljanov o Evropi, ogrozila nemoten začetek naslednjega programskega obdobja in povzročila finančno nestabilnost lokalnih in regionalnih oblasti EU, negativne posledice pa bodo izrazite predvsem v novih državah članicah, ki bi se pri izpolnjevanju zahtev iz prehodnega obdobja, h katerim so se obvezale s pristopnimi sporazumi pred zadnjo širitvijo EU, lahko znašle v resnih težavah;

| 10. | ponovno poziva britansko predsedstvo, da stori vse potrebno, da bo sporazum dosežen do konca leta. |
| --- | --- |

10.

ponovno poziva britansko predsedstvo, da stori vse potrebno, da bo sporazum dosežen do konca leta.

V Bruslju, 17. novembra 2005

Predsednik

Odbora regij

Peter STRAUB

---

| 16.5.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 115/75 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 115/75

---

Predhodno mnenje Odbora regij z dne 17. novembra 2005 o varnosti vseh načinov prevoza, vključno z vprašanjem financiranja

(2006/C 115/17)

ODBOR REGIJ JE

ob upoštevanju pisma komisarke Wallström predsedniku Straubu z dne 3. junija 2005, v katerem je v skladu s prvim odstavkom člena 265 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti zaprosila za mnenje OR o „varnosti vseh načinov prevoza, vključno s financiranjem“;

ob upoštevanju Bele knjige o upravljanju v Evropi, ki jo je Evropska komisija predstavila leta 2001 in ki Odbora regij poziva k „bolj proaktivni vlogi pri proučevanju politik, tako da na primer pripravlja raziskovalna poročila, preden Komisija poda svoje predloge“;

ob upoštevanju protokola o sodelovanju iz septembra 2001 med Evropsko komisijo in Odborom regij, ki spodbuja „Odbor regij, da pripravlja strateške dokumente za pregled zadev, za katere Komisija meni, da so pomembne; ta ‚predhodna poročila‘ so namenjena poglobljenemu proučevanju težav na področjih, na katerih ima Odbor regij ustrezne lokalne vire podatkov“;

ob upoštevanju sklepa predsednika z dne 25. julija 2005, da komisijo za politiko ozemeljske kohezije zadolži za pripravo mnenja o tej temi;

ob upoštevanju svojega mnenja o sporočilih Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o preprečevanju, pripravljenosti in odzivu na teroristične napade, preprečevanju in boju proti financiranju terorizma z ukrepi za izboljšanje izmenjave informacij, krepitev preglednosti in povečanje sledljivosti finančnih transakcij, pripravljenosti in upravljanju s posledicami v boju proti terorizmu, o varovanju kritične infrastrukture v boju proti terorizmu (KOM(2004) 698 končno — KOM(2004) 700 končno — KOM(2004) 701 končno — KOM(2004) 702 končno — CdR 465/2004 fin);

ob upoštevanju osnutka mnenja (CdR 209/2005 rev. 1), ki ga je 30. septembra 2005 sprejela komisija za politiko ozemeljske kohezije (poročevalec: g. Robert Neill, član Londonske skupščine (UK, PPE);

ob upoštevanju naslednjega:

| 1) | varnost prometnih sistemov je bila vedno prednostna skrb prevoznikov in ključnih interesnih skupin, kot so javni organi in potniki. Vendar nedavna teroristična dejanja v Londonu in Madridu močno opozarjajo na potrebo, da je treba varnosti prometnih sistemov v EU nameniti večjo pozornost. Odbor regij pozdravlja namero Evropske komisije, da proti koncu leta 2005 o tem objavi sporočilo, ki bo obravnavalo tudi vprašanje financiranja varnostnih ukrepov. Države članice ter njihovi regionalni in lokalni organi morajo prednostno proučiti, kako se bodo odzvali na to sporočilo, ko bo pripravljeno. |
| --- | --- |

1)

varnost prometnih sistemov je bila vedno prednostna skrb prevoznikov in ključnih interesnih skupin, kot so javni organi in potniki. Vendar nedavna teroristična dejanja v Londonu in Madridu močno opozarjajo na potrebo, da je treba varnosti prometnih sistemov v EU nameniti večjo pozornost. Odbor regij pozdravlja namero Evropske komisije, da proti koncu leta 2005 o tem objavi sporočilo, ki bo obravnavalo tudi vprašanje financiranja varnostnih ukrepov. Države članice ter njihovi regionalni in lokalni organi morajo prednostno proučiti, kako se bodo odzvali na to sporočilo, ko bo pripravljeno.

| 2) | OR pozdravlja tudi ukrepe, ki so bili sprejeti ali predvideni na ravni EU ali nacionalni ravni na področju varnosti letalskega, pomorskega in tovornega prometa. |
| --- | --- |

2)

OR pozdravlja tudi ukrepe, ki so bili sprejeti ali predvideni na ravni EU ali nacionalni ravni na področju varnosti letalskega, pomorskega in tovornega prometa.

| 3) | Vlade držav članic EU menijo, da tudi v bližnji prihodnosti obstajala grožnja terorističnih napadov na civilne tarče. Ta grožnja velja še zlasti za prometne sisteme, ker je tam dnevno veliko število ljudi, pogosto pa ni možnosti rednega preverjanja varnosti. |
| --- | --- |

3)

Vlade držav članic EU menijo, da tudi v bližnji prihodnosti obstajala grožnja terorističnih napadov na civilne tarče. Ta grožnja velja še zlasti za prometne sisteme, ker je tam dnevno veliko število ljudi, pogosto pa ni možnosti rednega preverjanja varnosti.

| 4) | Ker so odgovorne za vrsto prometnih zadev, imajo regionalne in lokalne vlade ter z njimi povezani javni organi ključno vlogo pri prizadevanju za ublažitev grožnje in posledic terorističnih dejanj. |
| --- | --- |

4)

Ker so odgovorne za vrsto prometnih zadev, imajo regionalne in lokalne vlade ter z njimi povezani javni organi ključno vlogo pri prizadevanju za ublažitev grožnje in posledic terorističnih dejanj.

| 5) | Noben prometni sistem nikoli ne more biti povsem varen. Tveganje terorističnih napadov bo vedno prisotno, zato je treba razviti in/ali posodobiti strategije za zmanjšanje in obvladovanje tega tveganja. Po vsem svetu obstaja strokovno znanje o obvladovanju tveganja, ki je bilo razvito kot odziv na teroristične napade v zadnjih desetletjih, napad 11. septembra in poznejše napade. Vprašanje je, kako uporabiti to strokovno znanje v zapletenih omrežjih, kot so prometni sistemi, ki lahko vključujejo veliko različnih javnih in zasebnih udeležencev, in kako financirati spremembe sedanje prakse, ki bi bile potrebne. |
| --- | --- |

5)

Noben prometni sistem nikoli ne more biti povsem varen. Tveganje terorističnih napadov bo vedno prisotno, zato je treba razviti in/ali posodobiti strategije za zmanjšanje in obvladovanje tega tveganja. Po vsem svetu obstaja strokovno znanje o obvladovanju tveganja, ki je bilo razvito kot odziv na teroristične napade v zadnjih desetletjih, napad 11. septembra in poznejše napade. Vprašanje je, kako uporabiti to strokovno znanje v zapletenih omrežjih, kot so prometni sistemi, ki lahko vključujejo veliko različnih javnih in zasebnih udeležencev, in kako financirati spremembe sedanje prakse, ki bi bile potrebne.

| 6) | Enostaven dostop do učinkovite in cenovno ugodne prometne infrastrukture je bistven del življenja v državah članicah EU. Državljani EU so pogosti uporabniki lokalnih prometnih sistemov, vendar so odvisni tudi od globalnega transportnega in logističnega omrežja, ki zagotavlja ne le zaposlitev in poslovne priložnosti, ampak je nujno tudi za dostavo osnovnega blaga, vključno s hrano. Treba je sprejeti nadaljnje ukrepe za preprečevanje teroristične grožnje, vendar to ne sme povzročiti nesorazmerno hudih motenj prometnega omrežja. Stalne hude motnje, ki jih poskušajo povzročiti teroristi, bi imele resne posledice za gospodarsko in družbeno življenje v EU. |
| --- | --- |

6)

Enostaven dostop do učinkovite in cenovno ugodne prometne infrastrukture je bistven del življenja v državah članicah EU. Državljani EU so pogosti uporabniki lokalnih prometnih sistemov, vendar so odvisni tudi od globalnega transportnega in logističnega omrežja, ki zagotavlja ne le zaposlitev in poslovne priložnosti, ampak je nujno tudi za dostavo osnovnega blaga, vključno s hrano. Treba je sprejeti nadaljnje ukrepe za preprečevanje teroristične grožnje, vendar to ne sme povzročiti nesorazmerno hudih motenj prometnega omrežja. Stalne hude motnje, ki jih poskušajo povzročiti teroristi, bi imele resne posledice za gospodarsko in družbeno življenje v EU.

| 7) | To poročilo nikakor ne poskuša zajeti vseh vrst ukrepov, ki bi sestavljali protiteroristično strategijo. Osredotoča se na tista vprašanja, za katera so pristojni regionalni in lokalni organi, še zlasti na tista, ki zadevajo opravljanje javnih prevoznih storitev. To poročilo predvsem skuša določiti tista vprašanja, na katera se morajo ti organi osredotočiti (v mnogih primerih se nanje že osredotočajo), in ugotoviti, kako bi se lahko učinki teh prizadevanj izboljšali s sodelovanjem z drugimi državami članicami na ravni EU, |
| --- | --- |

7)

To poročilo nikakor ne poskuša zajeti vseh vrst ukrepov, ki bi sestavljali protiteroristično strategijo. Osredotoča se na tista vprašanja, za katera so pristojni regionalni in lokalni organi, še zlasti na tista, ki zadevajo opravljanje javnih prevoznih storitev. To poročilo predvsem skuša določiti tista vprašanja, na katera se morajo ti organi osredotočiti (v mnogih primerih se nanje že osredotočajo), in ugotoviti, kako bi se lahko učinki teh prizadevanj izboljšali s sodelovanjem z drugimi državami članicami na ravni EU,

na 62. plenarnem zasedanju 16. in 17. novembra 2005 (seja z dne 17. novembra) soglasno sprejel naslednje mnenje.

Stališča Odbora regij

Ključna vprašanja, ki jih je treba obravnavati

1.   Sodelovanje

| 1.1 | Dejanska varnost prometnih omrežij je odvisna od najtesnejšega sodelovanja med vsemi udeleženimi službami, kar vključuje osebje na terenu, ki opravlja prometne storitve, vodje omenjenih služb in politike (na lokalni, regionalni ali nacionalni ravni), katerim so vodje odgovorni, pa tudi policijo in obveščevalne službe. To je nujno za zagotavljanje doslednega pristopa k opozarjanju in učinkovitim ukrepom v primeru incidenta, na primer hkrati zagotoviti pomoč potnikom, zavarovati dokaze in čim prej ponovno vzpostaviti storitve. Sodelovanje vodilnega osebja v vseh službah je bistvenega pomena. |
| --- | --- |

1.1

Dejanska varnost prometnih omrežij je odvisna od najtesnejšega sodelovanja med vsemi udeleženimi službami, kar vključuje osebje na terenu, ki opravlja prometne storitve, vodje omenjenih služb in politike (na lokalni, regionalni ali nacionalni ravni), katerim so vodje odgovorni, pa tudi policijo in obveščevalne službe. To je nujno za zagotavljanje doslednega pristopa k opozarjanju in učinkovitim ukrepom v primeru incidenta, na primer hkrati zagotoviti pomoč potnikom, zavarovati dokaze in čim prej ponovno vzpostaviti storitve. Sodelovanje vodilnega osebja v vseh službah je bistvenega pomena.

| 1.2 | Takšno sodelovanje mora doseči ravnotežje med zaupnostjo, kadar je ta potrebna, in izmenjavo podatkov med službami, državami članicami in javnostjo, kadar je to mogoče. Če je udeležen tudi zasebni sektor, na primer kot izvajalec prometnih storitev ali storitev, ki se opravljajo v neposredni bližini prometnih vozlišč (npr. čistilne storitve ali prodajalne/druge poslovalnice, ki imajo prostor na železniških postajah), ga je treba v celoti vključiti v varnostne strategije. |
| --- | --- |

1.2

Takšno sodelovanje mora doseči ravnotežje med zaupnostjo, kadar je ta potrebna, in izmenjavo podatkov med službami, državami članicami in javnostjo, kadar je to mogoče. Če je udeležen tudi zasebni sektor, na primer kot izvajalec prometnih storitev ali storitev, ki se opravljajo v neposredni bližini prometnih vozlišč (npr. čistilne storitve ali prodajalne/druge poslovalnice, ki imajo prostor na železniških postajah), ga je treba v celoti vključiti v varnostne strategije.

| 1.3 | To sodelovanje je treba razširiti tudi med regije držav članic in prek meja EU, da bi se lahko razširile najboljše prakse in da bi bile vse ustrezne službe, od služb za ukrepanje ob nesrečah do prometnih organov, v primeru terorističnega incidenta takoj obveščene in bi lahko ustrezno ukrepale. |
| --- | --- |

1.3

To sodelovanje je treba razširiti tudi med regije držav članic in prek meja EU, da bi se lahko razširile najboljše prakse in da bi bile vse ustrezne službe, od služb za ukrepanje ob nesrečah do prometnih organov, v primeru terorističnega incidenta takoj obveščene in bi lahko ustrezno ukrepale.

| 1.4 | Poleg preučevanja prejšnjih incidentov v EU, še zlasti bombnega napada na vlak v Madridu leta 2004, bi se morala EU učiti tudi od drugih držav po svetu, ki so doživele teroristične napade, npr. v New Yorku, Tokiu in Moskvi (1). Razen tega si je treba prizadevati za uporabo izkušenj iz drugih sektorjev (npr. primerjati odzive letalskih in kopenskih prometnih sektorjev). |
| --- | --- |

1.4

Poleg preučevanja prejšnjih incidentov v EU, še zlasti bombnega napada na vlak v Madridu leta 2004, bi se morala EU učiti tudi od drugih držav po svetu, ki so doživele teroristične napade, npr. v New Yorku, Tokiu in Moskvi (1). Razen tega si je treba prizadevati za uporabo izkušenj iz drugih sektorjev (npr. primerjati odzive letalskih in kopenskih prometnih sektorjev).

| 1.5 | Osnovne sestavine evropskega sodelovanja za prometno varnost že obstajajo, vendar je treba ta prizadevanja okrepiti. Prevozniki sodelujejo prek skupin, kakršna je delovna skupina za varnost UITP (Mednarodna zveza za javni prevoz). Železniška policija in železniška podjetja v Evropi sodelujejo prek COLPOFER (Collaboration des services de police ferroviaire et de sécurité), ki je pridruženi organ Mednarodne železniške zveze (UIC) (2). Policijski organi pri železnicah in podzemnih železnicah na Nizozemskem, v Nemčiji, Belgiji, Italiji in Združenem kraljestvu si izmenjujejo podatke in najboljše prakse ter iščejo področja za sodelovanje prek RAILPOL. Nizozemska policija zagotavlja sedež in sekretariat ali RAILPOL, ki prejema nekaj sredstev za svoje dejavnosti tudi od EU. Številne druge države članice se želijo pridružiti tej skupini in ta proces je treba podpirati. |
| --- | --- |

1.5

Osnovne sestavine evropskega sodelovanja za prometno varnost že obstajajo, vendar je treba ta prizadevanja okrepiti. Prevozniki sodelujejo prek skupin, kakršna je delovna skupina za varnost UITP (Mednarodna zveza za javni prevoz). Železniška policija in železniška podjetja v Evropi sodelujejo prek COLPOFER (Collaboration des services de police ferroviaire et de sécurité), ki je pridruženi organ Mednarodne železniške zveze (UIC) (2). Policijski organi pri železnicah in podzemnih železnicah na Nizozemskem, v Nemčiji, Belgiji, Italiji in Združenem kraljestvu si izmenjujejo podatke in najboljše prakse ter iščejo področja za sodelovanje prek RAILPOL. Nizozemska policija zagotavlja sedež in sekretariat ali RAILPOL, ki prejema nekaj sredstev za svoje dejavnosti tudi od EU. Številne druge države članice se želijo pridružiti tej skupini in ta proces je treba podpirati.

2.   Usposabljanje in načrtovanje

| 2.1 | Službe za promet in ukrepanje ob nesrečah, ki so ukrepale ob nedavnih napadih v Londonu, so bile pohvaljene za dobro organiziran odziv. Videti je, da je to rezultat ustreznega usposabljanja in načrtovanja izrednih ukrepov v različnih službah. Učinkovita uporaba človeških virov lahko vključuje oblikovanje skupin strokovnega osebja, posebno osebje za nadzor prometnih omrežij, prometno ali policijsko osebje, posebej usposobljeno za spremljanje posnetkov CCTV. |
| --- | --- |

2.1

Službe za promet in ukrepanje ob nesrečah, ki so ukrepale ob nedavnih napadih v Londonu, so bile pohvaljene za dobro organiziran odziv. Videti je, da je to rezultat ustreznega usposabljanja in načrtovanja izrednih ukrepov v različnih službah. Učinkovita uporaba človeških virov lahko vključuje oblikovanje skupin strokovnega osebja, posebno osebje za nadzor prometnih omrežij, prometno ali policijsko osebje, posebej usposobljeno za spremljanje posnetkov CCTV.

| 2.2 | Redno usposabljanje prometnega osebja, vključno s simulacijo terorističnih incidentov, ki vključuje vse ustrezne službe, je neprecenljivo, še zlasti v zvezi s takojšnimi posledicami napada. |
| --- | --- |

2.2

Redno usposabljanje prometnega osebja, vključno s simulacijo terorističnih incidentov, ki vključuje vse ustrezne službe, je neprecenljivo, še zlasti v zvezi s takojšnimi posledicami napada.

| 2.3 | Načrtovanje izrednih ukrepov lahko obsega vse od operativne obnove, ki sledi določenemu incidentu, do širše poslovne kontinuitete. Ti načrti se lahko med vsakodnevnimi nezgodami, kot so napake na opremi, ali dejanja tretje osebe (npr. počene vodovodne cevi ali hude cestnoprometne nesreče), redno vadijo in posodabljajo. Podobno mora imeti načrtovanje izrednih ukrepov čezmejni vidik, na primer zato, da se lahko določijo jasne odgovornosti, če pride do incidenta na mejnem prehodu ali v njegovi bližini, ali zato, da se lahko omogoči strokovna pomoč državi članici, ki morda takšnih prednosti nima. |
| --- | --- |

2.3

Načrtovanje izrednih ukrepov lahko obsega vse od operativne obnove, ki sledi določenemu incidentu, do širše poslovne kontinuitete. Ti načrti se lahko med vsakodnevnimi nezgodami, kot so napake na opremi, ali dejanja tretje osebe (npr. počene vodovodne cevi ali hude cestnoprometne nesreče), redno vadijo in posodabljajo. Podobno mora imeti načrtovanje izrednih ukrepov čezmejni vidik, na primer zato, da se lahko določijo jasne odgovornosti, če pride do incidenta na mejnem prehodu ali v njegovi bližini, ali zato, da se lahko omogoči strokovna pomoč državi članici, ki morda takšnih prednosti nima.

| 2.4 | Ocenjevanje tveganja je bistveni del načrtovanja in usposabljanja. To vključuje spremljanje globalnih groženj, sistematično analizo preteklih incidentov, tako da se je mogoče iz njih kaj naučiti, in oceno posameznih incidentov (kakršna je nenadzorovana prtljaga), takoj ko se pojavijo, da bi bile nepotrebne motnje kar najmanjše. |
| --- | --- |

2.4

Ocenjevanje tveganja je bistveni del načrtovanja in usposabljanja. To vključuje spremljanje globalnih groženj, sistematično analizo preteklih incidentov, tako da se je mogoče iz njih kaj naučiti, in oceno posameznih incidentov (kakršna je nenadzorovana prtljaga), takoj ko se pojavijo, da bi bile nepotrebne motnje kar najmanjše.

| 2.5 | Potniki, ki uporabljajo javne prevozne storitve, pa tudi poslovni uporabniki prometa imajo prav tako ključno vlogo. Vendar potrebujejo jasne in hitro dostopne podatke, kot so na primer podatki o tem, kako se izogibati sprožanju alarmov, kaj narediti, če opazijo sumljivo vedenje in kaj narediti v primeru napada. Ti podatki morajo biti kot povzetek na voljo v prometnem sistemu samem, v celoti pa na ustreznih spletnih straneh. Razen tega so potrebne strategije, ki potnikom dajejo zagotovilo o varnosti omrežja, na primer prek vidnega osebja/policijske prisotnosti ali oglaševalskih kampanj (3). |
| --- | --- |

2.5

Potniki, ki uporabljajo javne prevozne storitve, pa tudi poslovni uporabniki prometa imajo prav tako ključno vlogo. Vendar potrebujejo jasne in hitro dostopne podatke, kot so na primer podatki o tem, kako se izogibati sprožanju alarmov, kaj narediti, če opazijo sumljivo vedenje in kaj narediti v primeru napada. Ti podatki morajo biti kot povzetek na voljo v prometnem sistemu samem, v celoti pa na ustreznih spletnih straneh. Razen tega so potrebne strategije, ki potnikom dajejo zagotovilo o varnosti omrežja, na primer prek vidnega osebja/policijske prisotnosti ali oglaševalskih kampanj (3).

| 2.6 | Smotrno je, v šolah, drugih izobraževalnih ustanovah in podjetjih izvajati tečaje ter razdeljevati letake z navodili in izobraževalni material o možnih terorističnih napadih in ravnanju med takšnimi napadi, da bi dosegli večjo osveščenost in zmanjšali posledice morebitne panike. |
| --- | --- |

2.6

Smotrno je, v šolah, drugih izobraževalnih ustanovah in podjetjih izvajati tečaje ter razdeljevati letake z navodili in izobraževalni material o možnih terorističnih napadih in ravnanju med takšnimi napadi, da bi dosegli večjo osveščenost in zmanjšali posledice morebitne panike.

3.   Uporaba informacijske tehnologije

| 3.1 | Učinkoviti sistemi televizije zaprtega kroga (CCTV) in učinkovito spremljanje so dejansko ključni za zatiranje kriminala in njegovo odkrivanje. Ti sistemi pa morajo ustrezati določenim standardom in jasnim operativnim zahtevam, ki zagotavljajo, na primer, da sistem poleg prenašanja podatkov hkrati opravlja tudi spremljanje. Razen tega imajo lahko podjetja, ki delujejo na postajah ali okoli njih ali pa so del prometne infrastrukture, svoje sisteme CCTV. Ob ustreznem obveščanju in usposabljanju lahko ti viri postanejo dodatne „oči in ušesa“ za povečanje varnosti v bližini prometnih sistemov, hkrati pa le malo vplivajo na običajno poslovanje podjetij. |
| --- | --- |

3.1

Učinkoviti sistemi televizije zaprtega kroga (CCTV) in učinkovito spremljanje so dejansko ključni za zatiranje kriminala in njegovo odkrivanje. Ti sistemi pa morajo ustrezati določenim standardom in jasnim operativnim zahtevam, ki zagotavljajo, na primer, da sistem poleg prenašanja podatkov hkrati opravlja tudi spremljanje. Razen tega imajo lahko podjetja, ki delujejo na postajah ali okoli njih ali pa so del prometne infrastrukture, svoje sisteme CCTV. Ob ustreznem obveščanju in usposabljanju lahko ti viri postanejo dodatne „oči in ušesa“ za povečanje varnosti v bližini prometnih sistemov, hkrati pa le malo vplivajo na običajno poslovanje podjetij.

| 3.2 | Prožna mobilna omrežja so prav tako zelo pomembna. Čeprav se lahko v določenih okoliščinah pojavi potreba po izklopu mobilnih omrežij ali rezervaciji dostopa do njih le za službe za ukrepanje v nujnih primerih, imajo običajno pri ukrepanju ob incidentih poglavitno vlogo. Na primer, lahko se zgodi, da bo moralo prometno osebje na terenu na območjih, kjer se je zgodil incident, uporabiti prenosne telefone za vzpostavitev zveze z dispečerskim centrom. Prav tako bi potniki morda želeli poklicati prijatelje ali sorodnike, kar bi lahko v primeru incidenta prispevalo k manjši zaskrbljenosti in zmedi. |
| --- | --- |

3.2

Prožna mobilna omrežja so prav tako zelo pomembna. Čeprav se lahko v določenih okoliščinah pojavi potreba po izklopu mobilnih omrežij ali rezervaciji dostopa do njih le za službe za ukrepanje v nujnih primerih, imajo običajno pri ukrepanju ob incidentih poglavitno vlogo. Na primer, lahko se zgodi, da bo moralo prometno osebje na terenu na območjih, kjer se je zgodil incident, uporabiti prenosne telefone za vzpostavitev zveze z dispečerskim centrom. Prav tako bi potniki morda želeli poklicati prijatelje ali sorodnike, kar bi lahko v primeru incidenta prispevalo k manjši zaskrbljenosti in zmedi.

4.   Oblika

| 4.1 | Pri nudenju ali dobavljanju storitev javnega prevoza in infrastrukture je pomembno, da se v celoti upoštevajo varnostne zahteve, določene s specifikacijami v pogodbi. Prav tako bi morali dopustiti možnost spreminjanja teh zahtev glede na spreminjajočo se situacijo na področju varnosti. |
| --- | --- |

4.1

Pri nudenju ali dobavljanju storitev javnega prevoza in infrastrukture je pomembno, da se v celoti upoštevajo varnostne zahteve, določene s specifikacijami v pogodbi. Prav tako bi morali dopustiti možnost spreminjanja teh zahtev glede na spreminjajočo se situacijo na področju varnosti.

| 4.2 | Prometne organe in druge uporabnike na prometnih površinah je treba spodbuditi, da pozornost posvetijo obliki obstoječe infrastrukture, kot so prometni terminali in vozila, da bi otežili skrivanje bomb, olajšali evakuacijo in zmanjšali število smrtnih žrtev ter škode v primeru eksplozije ali druge oblike terorističnega napada. Na primer, premisliti je treba, če je zadnje čase vse bolj razširjena uporaba steklenih in lahkih materialov pri gradnji, zlasti na območjih z veliko poslovnimi in trgovskimi objekti, še ustrezna. Hkrati pa se je pokazalo, da so zelo učinkovite dobro pregledne linije in odprava mest, primernih za skrivanje. |
| --- | --- |

4.2

Prometne organe in druge uporabnike na prometnih površinah je treba spodbuditi, da pozornost posvetijo obliki obstoječe infrastrukture, kot so prometni terminali in vozila, da bi otežili skrivanje bomb, olajšali evakuacijo in zmanjšali število smrtnih žrtev ter škode v primeru eksplozije ali druge oblike terorističnega napada. Na primer, premisliti je treba, če je zadnje čase vse bolj razširjena uporaba steklenih in lahkih materialov pri gradnji, zlasti na območjih z veliko poslovnimi in trgovskimi objekti, še ustrezna. Hkrati pa se je pokazalo, da so zelo učinkovite dobro pregledne linije in odprava mest, primernih za skrivanje.

5.   Financiranje in viri

| 5.1 | Ukrepi za izboljšanje varnosti prometnega omrežja bodo zahtevali dodatna sredstva. V mnogih primerih bodo ta sredstva ključna in/ali dolgoročna, npr. višje razvita informacijska tehnologija, dodatna obračališča, večje število avtobusov, prometnega osebja ter policistov za nadzor, boljše usposabljanje in obsežnejši programi obveščanja. Takšne nove pobude bi lahko presegle obstoječe investicijske programe, ki se osredotočajo predvsem na obnovo prometne infrastrukture in prometnih omrežij. Vsekakor je mogoče, da sedanji finančni postopki za povečanje naložb v promet v nekaterih primerih ne zadoščajo pogojem za pridobitev finančnih sredstev za varnostne ukrepe. |
| --- | --- |

5.1

Ukrepi za izboljšanje varnosti prometnega omrežja bodo zahtevali dodatna sredstva. V mnogih primerih bodo ta sredstva ključna in/ali dolgoročna, npr. višje razvita informacijska tehnologija, dodatna obračališča, večje število avtobusov, prometnega osebja ter policistov za nadzor, boljše usposabljanje in obsežnejši programi obveščanja. Takšne nove pobude bi lahko presegle obstoječe investicijske programe, ki se osredotočajo predvsem na obnovo prometne infrastrukture in prometnih omrežij. Vsekakor je mogoče, da sedanji finančni postopki za povečanje naložb v promet v nekaterih primerih ne zadoščajo pogojem za pridobitev finančnih sredstev za varnostne ukrepe.

| 5.2 | Medtem ko morajo operaterji prometnega omrežja v javnem in zasebnem sektorju ter druge ustrezne službe določiti, kaj je zanje najboljši odziv, je bistveno, da začetek izvajanja po sprejetju soglasja o prednostnih nalogah ni ogrožen zaradi sporov v zvezi s financiranjem. Komisija, države članice ter regionalne in lokalne oblasti morajo sodelovati pri zagotavljanju ustreznega obravnavanja tega ključnega vprašanja. |
| --- | --- |

5.2

Medtem ko morajo operaterji prometnega omrežja v javnem in zasebnem sektorju ter druge ustrezne službe določiti, kaj je zanje najboljši odziv, je bistveno, da začetek izvajanja po sprejetju soglasja o prednostnih nalogah ni ogrožen zaradi sporov v zvezi s financiranjem. Komisija, države članice ter regionalne in lokalne oblasti morajo sodelovati pri zagotavljanju ustreznega obravnavanja tega ključnega vprašanja.

| 5.3 | Vprašanje financiranja je treba reševati takoj na začetku, vzporedno z drugimi temami. Potencialne stroške bo treba še oceniti, vendar se lahko zgodi, da zaradi obsega potrebnega odziva ne bo mogoče prenesti celotnih stroškov varnostnih ukrepov na potnike, ne da bi resno poslabšali privlačnost javnega prometa. Znatnemu povečanju cen vozovnic se je treba izogniti zlasti sedaj, ko je zaradi vrste političnih razlogov (okoljski, zdravstveni, gospodarski) spodbujanje uporabe javnega prometa nujno. |
| --- | --- |

5.3

Vprašanje financiranja je treba reševati takoj na začetku, vzporedno z drugimi temami. Potencialne stroške bo treba še oceniti, vendar se lahko zgodi, da zaradi obsega potrebnega odziva ne bo mogoče prenesti celotnih stroškov varnostnih ukrepov na potnike, ne da bi resno poslabšali privlačnost javnega prometa. Znatnemu povečanju cen vozovnic se je treba izogniti zlasti sedaj, ko je zaradi vrste političnih razlogov (okoljski, zdravstveni, gospodarski) spodbujanje uporabe javnega prometa nujno.

| 5.4 | Države članice in javne oblasti morajo pri ocenjevanju stroškov upoštevati stroške nezadostnih prizadevanj za zmanjšanje nevarnosti in posledic terorističnega napada. Razen neposrednih stroškov zaradi poškodb in škode, ki nastanejo zaradi napada, lahko ti stroški vključujejo tudi izgubo dohodka zaradi manjšega števila turistov, potnikov, naložb in drugih gospodarskih dejavnosti v daljšem časovnem obdobju. |
| --- | --- |

5.4

Države članice in javne oblasti morajo pri ocenjevanju stroškov upoštevati stroške nezadostnih prizadevanj za zmanjšanje nevarnosti in posledic terorističnega napada. Razen neposrednih stroškov zaradi poškodb in škode, ki nastanejo zaradi napada, lahko ti stroški vključujejo tudi izgubo dohodka zaradi manjšega števila turistov, potnikov, naložb in drugih gospodarskih dejavnosti v daljšem časovnem obdobju.

| 5.5 | Usklajeni, morda sočasni napadi na izbrane kritične dele ene ali več infrastruktur z namenom doseči kar največji kaos in/ali število žrtev ter paniko lahko strahotno povečajo morebitne posledice. Obseg in pomen sta jasno ponazorjena v spodnji razpredelnici.
  Izgube zaradi dogodkov, ki ogrožajo varnost






  Opis | Stroški |
| --- | --- | --- |
| Ocenjeni stroški celotne dobavne verige orožja za množično uničevanje, poslanega v zabojniku | 770 milijard EUR |
| Padec na evropskih trgih (FTSE) takoj po bombnih napadih v Madridu | 42 milijard EUR |
| Stroški kibernetskih napadov na podjetja po svetu leta 2003 | 9,6 milijard EUR |
| 9,6 milijard EUR | 64 milijard EUR |
| Vir: Raziskava Deloitte (preračunano na podlagi 1 EUR=1,3 USD) |

5.5

Usklajeni, morda sočasni napadi na izbrane kritične dele ene ali več infrastruktur z namenom doseči kar največji kaos in/ali število žrtev ter paniko lahko strahotno povečajo morebitne posledice. Obseg in pomen sta jasno ponazorjena v spodnji razpredelnici.

Izgube zaradi dogodkov, ki ogrožajo varnost

Opis

Stroški

Ocenjeni stroški celotne dobavne verige orožja za množično uničevanje, poslanega v zabojniku

770 milijard EUR

Padec na evropskih trgih (FTSE) takoj po bombnih napadih v Madridu

42 milijard EUR

Stroški kibernetskih napadov na podjetja po svetu leta 2003

9,6 milijard EUR

9,6 milijard EUR

64 milijard EUR

Vir: Raziskava Deloitte (preračunano na podlagi 1 EUR=1,3 USD)

| 5.6 | Vseeno je treba upoštevati, da obstajajo morebitne koristi, povezane s povečanjem varnosti prometnih sistemov. Ukrepi za preprečevanje terorizma imajo enak učinek tudi na druge, ki nameravajo storiti kazniva dejanja tatvine, vandalizma in kazniva dejanja agresije. Bolje označeni in spremljani prometni terminali vodijo k večjemu zaupanju uporabnikov in potnikov ter tako do pogostejše uporabe celotnega javnega prometa. Boljše načrtovanje ukrepov ob nepredvidljivih dogodkih in vaje odziva na obsežna dejanja bodo koristne tudi v drugih nujnih primerih, ki ne bodo povezani s terorizmom. |
| --- | --- |

5.6

Vseeno je treba upoštevati, da obstajajo morebitne koristi, povezane s povečanjem varnosti prometnih sistemov. Ukrepi za preprečevanje terorizma imajo enak učinek tudi na druge, ki nameravajo storiti kazniva dejanja tatvine, vandalizma in kazniva dejanja agresije. Bolje označeni in spremljani prometni terminali vodijo k večjemu zaupanju uporabnikov in potnikov ter tako do pogostejše uporabe celotnega javnega prometa. Boljše načrtovanje ukrepov ob nepredvidljivih dogodkih in vaje odziva na obsežna dejanja bodo koristne tudi v drugih nujnih primerih, ki ne bodo povezani s terorizmom.

Priporočila Odbora regij

| 1. | Odbor regij poziva Komisijo in vse države članice, da varnosti prevoza posvetijo kar največjo pozornost. Odbor regij meni, da morajo vse ravni javne oblasti — EU, nacionalna, regionalna in lokalna — imeti celostne in združljive strategije, v skladu s svojimi odgovornostmi, za obravnavo groženj varnosti in ublažitev nastalih incidentov. |
| --- | --- |

1.

Odbor regij poziva Komisijo in vse države članice, da varnosti prevoza posvetijo kar največjo pozornost. Odbor regij meni, da morajo vse ravni javne oblasti — EU, nacionalna, regionalna in lokalna — imeti celostne in združljive strategije, v skladu s svojimi odgovornostmi, za obravnavo groženj varnosti in ublažitev nastalih incidentov.

| 2. | Odbor regij poudarja, da je poleg oblikovanja ali izboljšanja varnostnih strategij bistveno, da prometni sistemi še naprej delujejo učinkovito, ker bi neučinkovitost lahko imela škodljive socialne, gospodarske in okoljske posledice. |
| --- | --- |

2.

Odbor regij poudarja, da je poleg oblikovanja ali izboljšanja varnostnih strategij bistveno, da prometni sistemi še naprej delujejo učinkovito, ker bi neučinkovitost lahko imela škodljive socialne, gospodarske in okoljske posledice.

| 3. | Odbor regij poziva EU in države članice, da spodbujajo operaterje javnega prevoza in vse odgovorne službe k boljšemu sodelovanju v državah članicah in med njimi, z izboljšanjem obstoječih mrež prevoznikov in prometne policije. |
| --- | --- |

3.

Odbor regij poziva EU in države članice, da spodbujajo operaterje javnega prevoza in vse odgovorne službe k boljšemu sodelovanju v državah članicah in med njimi, z izboljšanjem obstoječih mrež prevoznikov in prometne policije.

| 4. | Odbor regij meni, da bi se takšno sodelovanje lahko osredotočilo na načela izmenjave podatkov za izboljšanje osveščenosti o terorističnih grožnjah, možnost izdelave ocen tveganja in uporabo izkušenj, pridobljenih v preteklih incidentih, ter dobre prakse v vrsti sektorjev. |
| --- | --- |

4.

Odbor regij meni, da bi se takšno sodelovanje lahko osredotočilo na načela izmenjave podatkov za izboljšanje osveščenosti o terorističnih grožnjah, možnost izdelave ocen tveganja in uporabo izkušenj, pridobljenih v preteklih incidentih, ter dobre prakse v vrsti sektorjev.

| 5. | Odbor regij čestita službam za ukrepanje ob nesrečah, prevoznikom in javnosti za njihov odziv na nedavne teroristične grozote. Odbor regij poudarja, da je bil takšen odziv mogoč zaradi dobrega usposabljanja, načrtovanja ukrepov ob nepredvidljivih dogodkih in izmenjave podatkov, ter meni, da so ti elementi poleg dobre oblike in uporabe ustrezne informacijske tehnologije bistven element vsake strategije prometne varnosti. |
| --- | --- |

5.

Odbor regij čestita službam za ukrepanje ob nesrečah, prevoznikom in javnosti za njihov odziv na nedavne teroristične grozote. Odbor regij poudarja, da je bil takšen odziv mogoč zaradi dobrega usposabljanja, načrtovanja ukrepov ob nepredvidljivih dogodkih in izmenjave podatkov, ter meni, da so ti elementi poleg dobre oblike in uporabe ustrezne informacijske tehnologije bistven element vsake strategije prometne varnosti.

| 6. | Odbor regij poziva Komisijo in države članice, da sodelujejo s ponudniki mobilnega omrežja in upravljavci sistemov javnega prevoza za spodbujanje razvoja prožnejših storitev mobilne telefonije v primeru hudih incidentov, v korist upravljavcev in potnikov. Zato morebitni predlogi EU o elektronskem oz. telefonskem varovanju podatkov v varnostne namene ne smejo oslabiti veljavnih predpisov v državah članicah. |
| --- | --- |

6.

Odbor regij poziva Komisijo in države članice, da sodelujejo s ponudniki mobilnega omrežja in upravljavci sistemov javnega prevoza za spodbujanje razvoja prožnejših storitev mobilne telefonije v primeru hudih incidentov, v korist upravljavcev in potnikov. Zato morebitni predlogi EU o elektronskem oz. telefonskem varovanju podatkov v varnostne namene ne smejo oslabiti veljavnih predpisov v državah članicah.

| 7. | OR opozarja EU in države članice, da je cestni promet ranljiv za teroristične napade in da je treba zgoraj omenjena priporočila izvesti v tem sektorju, kjer je to potrebno. Odbor dodaja, da namerava to področje podrobno proučiti v mnenju, ki je trenutno v pripravi. |
| --- | --- |

7.

OR opozarja EU in države članice, da je cestni promet ranljiv za teroristične napade in da je treba zgoraj omenjena priporočila izvesti v tem sektorju, kjer je to potrebno. Odbor dodaja, da namerava to področje podrobno proučiti v mnenju, ki je trenutno v pripravi.

| 8. | Odbor regij meni, da ob upoštevanju vedno večje možnosti terorističnih groženj zadostne izboljšave strategij varnosti prevoza gotovo ne bodo mogoče brez znatnih dodatnih sredstev. Odbor regij zato poziva Komisijo in države članice, da to vprašanje obravnavajo prednostno, da bistvene izboljšave na področju varnosti ne bodo zamujale zaradi slabega finančnega načrtovanja. |
| --- | --- |

8.

Odbor regij meni, da ob upoštevanju vedno večje možnosti terorističnih groženj zadostne izboljšave strategij varnosti prevoza gotovo ne bodo mogoče brez znatnih dodatnih sredstev. Odbor regij zato poziva Komisijo in države članice, da to vprašanje obravnavajo prednostno, da bistvene izboljšave na področju varnosti ne bodo zamujale zaradi slabega finančnega načrtovanja.

V Bruslju, 17. novembra 2005

Predsednik

Odbora regij

Peter STRAUB

---

(1)  Za seznam nedavnih terorističnih dejanj glej Prilogo 1.

1

(2)  Glej, na primer, skupno deklaracijo UITP in UIC o javnem prevozu in protiteroristični varnosti: http://www.uitp.com/mediaroom/june-2004/full-declaration-geneva-en.cfm.

2

(3)  Takšen primer iz ZDA je kampanja Washington Metropolitan Area Transit Authority, ki predstavlja vlogo osebja pri ohranjanju varnosti. Glej Public Transport International, maj 2004.

3

---

Priloga 1

Zadnji primeri dramatičnih in šokantnih terorističnih napadov na javne prometne sisteme so (vključno z zadnjimi napadi v Londonu):

| 1986 | Pariz | Linija A RER, naprava v potovalki je eksplodirala, potem ko jo je kolesar vrgel z vlaka. |
| --- | --- | --- |
| 1994 | Baku | Dva bombna napada na podzemni železnici sta terjala 19 smrtnih žrtev, 90 ljudi je bilo ranjenih. |
| 1995 | Tokio | Sistem podzemne železnice je bil tarča napada z živčnim plinom sarinom, v katerem je umrlo 12 ljudi, ranjenih je bilo 5600. |
| | Pariz | V bombnem napadu na železniški postaji Saint Michel je umrlo 8 potnikov, 120 jih je bilo ranjenih. |
| 1996 | Pariz | Eksplozija na železniški postaji Port-Royal je terjala 4 žrtve, 91 ljudi je bilo ranjenih. |
| | Moskva | V eksploziji na vagonu podzemne železnice so umrli 4 potniki, ranjenih jih je bilo 12. |
| 2000 | Moskva | Eksplozija v podzemnem prehodu v bližini postaje podzemne železnice je terjala 11 smrtnih žrtev, 60 ljudi je bilo ranjenih. |
| 2003 | Daegu | Povzročitelj je v vagon vrgel plastično steklenico za mleko, polno vnetljive tekočine. Umrlo je 120 potnikov, 100 jih je bilo ranjenih. |
| 2004 | Moskva | Samomorilski bombni napad je v jutranji konici uničil podzemni vlak in terjal 40 žrtev, 140 potnikov je bilo ranjenih. |
| 2004 | Madrid | 10 bomb, skritih v nahrbtnikih, je eksplodiralo v nekaj minutah na hitrem vlaku v jutranji konici. Eksplozija je zahtevala življenje 190 potnikov, ranjenih jih je bilo 1400. Pozneje so našli še 3 bombe in jih uničili. |

1986

Pariz

Linija A RER, naprava v potovalki je eksplodirala, potem ko jo je kolesar vrgel z vlaka.

1994

Baku

Dva bombna napada na podzemni železnici sta terjala 19 smrtnih žrtev, 90 ljudi je bilo ranjenih.

1995

Tokio

Sistem podzemne železnice je bil tarča napada z živčnim plinom sarinom, v katerem je umrlo 12 ljudi, ranjenih je bilo 5600.

Pariz

V bombnem napadu na železniški postaji Saint Michel je umrlo 8 potnikov, 120 jih je bilo ranjenih.

1996

Pariz

Eksplozija na železniški postaji Port-Royal je terjala 4 žrtve, 91 ljudi je bilo ranjenih.

Moskva

V eksploziji na vagonu podzemne železnice so umrli 4 potniki, ranjenih jih je bilo 12.

2000

Moskva

Eksplozija v podzemnem prehodu v bližini postaje podzemne železnice je terjala 11 smrtnih žrtev, 60 ljudi je bilo ranjenih.

2003

Daegu

Povzročitelj je v vagon vrgel plastično steklenico za mleko, polno vnetljive tekočine. Umrlo je 120 potnikov, 100 jih je bilo ranjenih.

2004

Moskva

Samomorilski bombni napad je v jutranji konici uničil podzemni vlak in terjal 40 žrtev, 140 potnikov je bilo ranjenih.

2004

Madrid

10 bomb, skritih v nahrbtnikih, je eksplodiralo v nekaj minutah na hitrem vlaku v jutranji konici. Eksplozija je zahtevala življenje 190 potnikov, ranjenih jih je bilo 1400. Pozneje so našli še 3 bombe in jih uničili.

---

| 16.5.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 115/81 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 115/81

---

Mnenje Odbora regij o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa „Državljani za Evropo“ za spodbujanje dejavnega evropskega državljanstva za obdobje 2007-2013

(2006/C 115/18)

Odbor regij je

ob upoštevanju predloga sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa „Državljani za Evropo“ za spodbujanje dejavnega evropskega državljanstva za obdobje 2007-2013 (KOM(2005) 116 končno);

ob upoštevanju sklepa Evropske komisije z dne 6. aprila 2005, da se z Odborom regij posvetuje o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa „Državljani za Evropo“ za spodbujanje dejavnega evropskega državljanstva za obdobje 2007-2013, v skladu s členi 151, 265(1) in 308 PES;

ob upoštevanju sklepa svojega predsednika, z dne 20. januarja 2005, da komisijo za ustavne zadeve in evropsko upravo zadolži za pripravo mnenja o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa „Državljani za Evropo“ za spodbujanje dejavnega evropskega državljanstva za obdobje 2007-2013;

ob upoštevanju Pogodbe o Ustavi za Evropo, podpisane 29. oktobra 2004, zlasti njenih členov I-10 in III-280;

ob upoštevanju sklepa Sveta 2004/100/ES z dne 26. januarja 2004 o vzpostavitvi akcijskega načrta Skupnosti za spodbujanje dejavnega evropskega državljanstva (državljanska udeležba); (1)

ob upoštevanju svojega mnenja z dne 20. novembra 2003 o predlogu sklepa Sveta o vzpostavitvi akcijskega načrta Skupnosti za spodbujanje dejavnega evropskega državljanstva (državljanska udeležba) ter sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o ukrepih, ki jih morajo sprejeti države članice za zagotovitev udeležbe vseh državljanov Unije na volitvah v Evropski parlament razširjene Evrope leta 2004 (CdR 170/2003 fin); (2)

ob upoštevanju svojega mnenja z dne 21. novembra 2002 o sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o strategiji EU glede informiranja in komunikacij (KOM(2002) 350 končno) (CdR 124/2002 fin); (3)

ob upoštevanju četrtega poročila Evropske komisije o državljanstvu Unije — 1. maj 2001 — 30. april 2004 — (KOM(2004) 695 končno);

ob upoštevanju sporočila Evropske komisije o aktivnem državljanstvu: spodbujanju evropske kulture in različnosti prek programov na področju mladine, kulture, avdiovizualnega sektorja ter državljanske udeležbe (KOM(2004) 154 končno);

ob upoštevanju osnutka svojega mnenja (CdR 120/2005 rev 2), ki ga je dne 4. oktobra 2005 sprejela komisija za ustavne zadeve in evropsko upravo (poročevalka: ga. Claude du GRANRUT, Regionalna svetnica Pikardije, prva namestnica župana Senlisa (FR/EPP);

ker

| 1) | ker je drugi del Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti uvedel evropsko državljanstvo, ki, v skladu s členom 17, dopolnjuje in ne nadomešča nacionalnega državljanstva; ker je te določbe povzel I-10. člen Pogodbe o Ustavi za Evropo; ker ta pogodba vsebuje tudi VI. naslov: „Demokratično življenje Unije“; |
| --- | --- |

1)

ker je drugi del Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti uvedel evropsko državljanstvo, ki, v skladu s členom 17, dopolnjuje in ne nadomešča nacionalnega državljanstva; ker je te določbe povzel I-10. člen Pogodbe o Ustavi za Evropo; ker ta pogodba vsebuje tudi VI. naslov: „Demokratično življenje Unije“;

| 2) | ker se državljanstvo izvaja najprej v okviru bližine; ker morajo lokalne in regionalne oblasti v skladu z načelom subsidiarnosti igrati aktivno vlogo pri njeni promociji; |
| --- | --- |

2)

ker se državljanstvo izvaja najprej v okviru bližine; ker morajo lokalne in regionalne oblasti v skladu z načelom subsidiarnosti igrati aktivno vlogo pri njeni promociji;

| 3) | ker je kot predstavniško telo lokalnih in regionalnih oblasti in kot zagovornik demokracije bližine najprej zainteresiran za spodbujanje in izvajanje evropskega državljanstva; |
| --- | --- |

3)

ker je kot predstavniško telo lokalnih in regionalnih oblasti in kot zagovornik demokracije bližine najprej zainteresiran za spodbujanje in izvajanje evropskega državljanstva;

| 4) | ker je Svet z zgoraj navedenim sklepom z dne 26. januarja 2004 uvedel triletni akcijski program Skupnosti za spodbujanje dejavnega evropskega državljanstva; ker je treba nadaljevati delo tega programa, ki so mu namenjena finančna sredstva v višini 72 milijonov evrov; |
| --- | --- |

4)

ker je Svet z zgoraj navedenim sklepom z dne 26. januarja 2004 uvedel triletni akcijski program Skupnosti za spodbujanje dejavnega evropskega državljanstva; ker je treba nadaljevati delo tega programa, ki so mu namenjena finančna sredstva v višini 72 milijonov evrov;

| 5) | ker si je v kontekstu širitve Evropske unije treba posebej prizadevati za promocijo evropskega državljanstva v novih državah članicah; |
| --- | --- |

5)

ker si je v kontekstu širitve Evropske unije treba posebej prizadevati za promocijo evropskega državljanstva v novih državah članicah;

| 6) | ker je Svet Evrope leto 2005 razglasil za Evropsko leto državljanstva skozi izobraževanje, da bi poudaril pomen izobraževanja pri promoviranju in varovanju človekovih pravic; ker je ob 3. vrhu Sveta Evrope v Varšavi leta 2005 potekal vrh mladih, ki je pokazal, da aktivna mladina, ki se zaveda svoje nove identitete, lahko najbolje spodbuja dejavno državljanstvo, |
| --- | --- |

6)

ker je Svet Evrope leto 2005 razglasil za Evropsko leto državljanstva skozi izobraževanje, da bi poudaril pomen izobraževanja pri promoviranju in varovanju človekovih pravic; ker je ob 3. vrhu Sveta Evrope v Varšavi leta 2005 potekal vrh mladih, ki je pokazal, da aktivna mladina, ki se zaveda svoje nove identitete, lahko najbolje spodbuja dejavno državljanstvo,

na svojem 62. plenarnem zasedanju dne 16. in 17. novembra 2005 (seja z dne 17. novembra) soglasno sprejel naslednje mnenje.

1.   Stališča Odbora regij

Odbor regij

| 1.1 | meni, da mora Evropska unija osveščati državljane o evropski razsežnosti njihovega državljanstva; |
| --- | --- |

1.1

meni, da mora Evropska unija osveščati državljane o evropski razsežnosti njihovega državljanstva;

| 1.2 | je prepričan, da vse večja raznolikost Unije po širitvi na deset novih članic 1. maja 2004 in prihodnji širitvi na nove države zahteva poseben trud pri spodbujanju dejavnega evropskega državljanstva v novih državah članicah, kakor tudi v preostalih petnajstih državah, kjer mora spodbujanje evropskega državljanstva upoštevati kulturno, družbeno in jezikovno različnost, ki jo je prinesla širitev; |
| --- | --- |

1.2

je prepričan, da vse večja raznolikost Unije po širitvi na deset novih članic 1. maja 2004 in prihodnji širitvi na nove države zahteva poseben trud pri spodbujanju dejavnega evropskega državljanstva v novih državah članicah, kakor tudi v preostalih petnajstih državah, kjer mora spodbujanje evropskega državljanstva upoštevati kulturno, družbeno in jezikovno različnost, ki jo je prinesla širitev;

| 1.3 | je zaskrbljen zaradi občutka evropskih državljanov, da so oddaljeni od kraja odločanja Evropske unije in da niso dovolj obveščeni, kar ustvarja nezaupljivost glede političnega razvoja Evropske unije; |
| --- | --- |

1.3

je zaskrbljen zaradi občutka evropskih državljanov, da so oddaljeni od kraja odločanja Evropske unije in da niso dovolj obveščeni, kar ustvarja nezaupljivost glede političnega razvoja Evropske unije;

| 1.4 | poudarja bistveno vlogo lokalnih in regionalnih oblasti pri razvijanju aktivnega evropskega državljanstva; |
| --- | --- |

1.4

poudarja bistveno vlogo lokalnih in regionalnih oblasti pri razvijanju aktivnega evropskega državljanstva;

| 1.5 | pozdravlja predlog sklepa o uvedbi akcijskega programa za spodbujanje dejavnega državljanstva, ki mu bo v obdobju 2007-2013 namenjenih 235 milijonov evrov in ki nadaljuje program 2004-2006, glede katerega je v zgoraj navedenem mnenju 170/2003 obžaloval, da mu je bil namenjen le skromen proračun v višini 72 milijonov evrov; |
| --- | --- |

1.5

pozdravlja predlog sklepa o uvedbi akcijskega programa za spodbujanje dejavnega državljanstva, ki mu bo v obdobju 2007-2013 namenjenih 235 milijonov evrov in ki nadaljuje program 2004-2006, glede katerega je v zgoraj navedenem mnenju 170/2003 obžaloval, da mu je bil namenjen le skromen proračun v višini 72 milijonov evrov;

| 1.6 | meni, da je spodbujanje aktivnega državljanstva transverzalna tema, ki jo je treba upoštevati tudi pri drugih ukrepih Evropske unije. Državljansko razsežnost morajo vključevati tako programi s področja izobraževanja, kulture in mladine, kakor tudi ukrepi GD Svoboda, varnost, pravičnost v okviru programa o temeljnih pravicah in državljanstvu za obdobje 2007-2013; |
| --- | --- |

1.6

meni, da je spodbujanje aktivnega državljanstva transverzalna tema, ki jo je treba upoštevati tudi pri drugih ukrepih Evropske unije. Državljansko razsežnost morajo vključevati tako programi s področja izobraževanja, kulture in mladine, kakor tudi ukrepi GD Svoboda, varnost, pravičnost v okviru programa o temeljnih pravicah in državljanstvu za obdobje 2007-2013;

| 1.7 | ocenjuje pa, da določeni svežnji programov, kot tisti zvezi s skupnimi vrednotami evropskih državljanov ter pomembnimi dejanji njihove zgodovine, vsebujejo izrazito razsežnost „državljanstva“ in bi jih bilo bolje uvrstiti v program „Državljani za Evropo“; |
| --- | --- |

1.7

ocenjuje pa, da določeni svežnji programov, kot tisti zvezi s skupnimi vrednotami evropskih državljanov ter pomembnimi dejanji njihove zgodovine, vsebujejo izrazito razsežnost „državljanstva“ in bi jih bilo bolje uvrstiti v program „Državljani za Evropo“;

| 1.8 | meni, da so za izboljšanje državljanskih projektov potrebni ukrepi podpore izmenjavi najboljših praks, ki se izvajajo na lokalni in regionalni ravni; |
| --- | --- |

1.8

meni, da so za izboljšanje državljanskih projektov potrebni ukrepi podpore izmenjavi najboljših praks, ki se izvajajo na lokalni in regionalni ravni;

| 1.9 | pozdravlja prizadevanja Komisije, da se je v sklopu priprave tega predloga široko posvetovala z javnostjo, to posvetovanje pa je doseglo vrhunec na posvetovalnem forumu 3. in 4. februarja 2005, pri katerem je sodeloval tudi Odbor; |
| --- | --- |

1.9

pozdravlja prizadevanja Komisije, da se je v sklopu priprave tega predloga široko posvetovala z javnostjo, to posvetovanje pa je doseglo vrhunec na posvetovalnem forumu 3. in 4. februarja 2005, pri katerem je sodeloval tudi Odbor;

| 1.10 | podpira dejstvo, da se v programu daje prednost partnerstvom med mesti, katerim je namenjena skoraj tretjina sredstev proračuna za ta program; |
| --- | --- |

1.10

podpira dejstvo, da se v programu daje prednost partnerstvom med mesti, katerim je namenjena skoraj tretjina sredstev proračuna za ta program;

| 1.11 | vendar ugotavlja, da finančne perspektive novega programa predvidevajo zmanjšanje števila projektov, ki bi se financirali, in ga skrbi, da bi to odvrnilo nosilce projektov; |
| --- | --- |

1.11

vendar ugotavlja, da finančne perspektive novega programa predvidevajo zmanjšanje števila projektov, ki bi se financirali, in ga skrbi, da bi to odvrnilo nosilce projektov;

| 1.12 | meni, da je treba ob spoštovanju nacionalnih zakonodaj spodbujati tudi partnerstva med drugimi lokalnimi in regionalnimi oblastmi; |
| --- | --- |

1.12

meni, da je treba ob spoštovanju nacionalnih zakonodaj spodbujati tudi partnerstva med drugimi lokalnimi in regionalnimi oblastmi;

| 1.13 | ocenjuje, da so čezmejna območja, ki so v stiku z več nacionalnimi kulturami, tista, kjer razvoj evropske identitete največ obeta, in spodbuja razmišljanja, ki so se porodila zlasti v GD Regio, o uvedbi struktur za čezmejno delovanje, v katero bi vključili državljansko razsežnost; |
| --- | --- |

1.13

ocenjuje, da so čezmejna območja, ki so v stiku z več nacionalnimi kulturami, tista, kjer razvoj evropske identitete največ obeta, in spodbuja razmišljanja, ki so se porodila zlasti v GD Regio, o uvedbi struktur za čezmejno delovanje, v katero bi vključili državljansko razsežnost;

| 1.14 | odobrava načelo, da se program odpre za države EFTA, podpisnice Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, za države kandidatke, vključene v predpristopno strategijo, ter, v skladu s sklepi Evropskega sveta v Solunu 19. in 20. junija 2003, tudi za države zahodnega Balkana, vendar obžaluje, da predlog sklepa ne zajema tudi državljanov Skupnosti, ki živijo izven ozemlja Unije; |
| --- | --- |

1.14

odobrava načelo, da se program odpre za države EFTA, podpisnice Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, za države kandidatke, vključene v predpristopno strategijo, ter, v skladu s sklepi Evropskega sveta v Solunu 19. in 20. junija 2003, tudi za države zahodnega Balkana, vendar obžaluje, da predlog sklepa ne zajema tudi državljanov Skupnosti, ki živijo izven ozemlja Unije;

| 1.15 | odobrava podporo dejavni civilni družbi v Evropi in vztraja pri tem, da je njenim projektom treba dati prednost; |
| --- | --- |

1.15

odobrava podporo dejavni civilni družbi v Evropi in vztraja pri tem, da je njenim projektom treba dati prednost;

| 1.16 | poudarja pomen dejavne dolgoročne politike informiranja in razširjanja informacij, za katero meni, da je boljša od sistematičnega organiziranja odmevnih dogodkov, ki nimajo vedno velikega vpliva; |
| --- | --- |

1.16

poudarja pomen dejavne dolgoročne politike informiranja in razširjanja informacij, za katero meni, da je boljša od sistematičnega organiziranja odmevnih dogodkov, ki nimajo vedno velikega vpliva;

| 1.17 | pozdravlja prizadevanja za odstranitev upravnih ovir za upravičence, ob spoštovanju veljavnih finančnih predpisov, ki bi jih lahko še izboljšali; |
| --- | --- |

1.17

pozdravlja prizadevanja za odstranitev upravnih ovir za upravičence, ob spoštovanju veljavnih finančnih predpisov, ki bi jih lahko še izboljšali;

| 1.18 | pozdravlja predvideni proces spremljanja in ocenjevanja in zlasti predvidena tri poročila, leta 2010, 2011 in 2015, vendar obžaluje, da do danes ni bila narejena še nobena vmesna ocena triletnega programa 2004-2006. |
| --- | --- |

1.18

pozdravlja predvideni proces spremljanja in ocenjevanja in zlasti predvidena tri poročila, leta 2010, 2011 in 2015, vendar obžaluje, da do danes ni bila narejena še nobena vmesna ocena triletnega programa 2004-2006.

2.   Priporočila Odbora regij

Odbor regij

| 2.1 | želi, da bi Evropski parlament in Svet čimprej sprejela ta sklep, s katerim bi zagotovila, da se dejavnosti, ki sedaj potekajo v okviru triletnega programa 2004-2006, ne bi prekinile; |
| --- | --- |

2.1

želi, da bi Evropski parlament in Svet čimprej sprejela ta sklep, s katerim bi zagotovila, da se dejavnosti, ki sedaj potekajo v okviru triletnega programa 2004-2006, ne bi prekinile;

| 2.2 | vabi Evropsko komisijo, da v vse svoje predloge, zlasti predloge na področju izobraževanja, kulture, mladine ter varovanja temeljnih pravic, vključi državljansko razsežnost ter da določene svežnje drugih programov prenese v ta predlog, glede na to, da je njihov glavni cilj spodbujanje državljanstva; |
| --- | --- |

2.2

vabi Evropsko komisijo, da v vse svoje predloge, zlasti predloge na področju izobraževanja, kulture, mladine ter varovanja temeljnih pravic, vključi državljansko razsežnost ter da določene svežnje drugih programov prenese v ta predlog, glede na to, da je njihov glavni cilj spodbujanje državljanstva;

| 2.3 | meni, da bi bilo treba zneske, predvidene za spodbujanje dejavnega evropskega državljanstva v novih državah članicah, dvigniti in jim nameniti posebno proračunsko postavko; |
| --- | --- |

2.3

meni, da bi bilo treba zneske, predvidene za spodbujanje dejavnega evropskega državljanstva v novih državah članicah, dvigniti in jim nameniti posebno proračunsko postavko;

| 2.4 | vztraja, da bi morala partnerstva med mesti postati pogostejši pojav in predlaga, da se še druge lokalne in regionalne oblasti spodbudi k vzpostavljanju partnerstev in vključevanju v že obstoječa partnerstva na njihovem ozemlju, pri čemer naj črpajo iz že prepoznanih najboljših praks; |
| --- | --- |

2.4

vztraja, da bi morala partnerstva med mesti postati pogostejši pojav in predlaga, da se še druge lokalne in regionalne oblasti spodbudi k vzpostavljanju partnerstev in vključevanju v že obstoječa partnerstva na njihovem ozemlju, pri čemer naj črpajo iz že prepoznanih najboljših praks;

| 2.5 | želi, da se posebna pozornost nameni spodbujanju evropskega državljanstva v čezmejnih območjih; |
| --- | --- |

2.5

želi, da se posebna pozornost nameni spodbujanju evropskega državljanstva v čezmejnih območjih;

| 2.6 | zahteva, da se začne razmišljati o sredstvih za spodbujanje evropskega državljanstva državljanov Skupnosti, ki živijo izven ozemlja Unije; |
| --- | --- |

2.6

zahteva, da se začne razmišljati o sredstvih za spodbujanje evropskega državljanstva državljanov Skupnosti, ki živijo izven ozemlja Unije;

| 2.7 | spodbuja politiko dolgoročnega informiranja in razširjanja informacij, ki bo usmerjena predvsem v mlade in katere evropski izvor bo jasno prepoznaven; |
| --- | --- |

2.7

spodbuja politiko dolgoročnega informiranja in razširjanja informacij, ki bo usmerjena predvsem v mlade in katere evropski izvor bo jasno prepoznaven;

| 2.8 | zahteva, da se prizadevanja za odstranitev upravnih ovir nadaljujejo; |
| --- | --- |

2.8

zahteva, da se prizadevanja za odstranitev upravnih ovir nadaljujejo;

| 2.9 | želi, da lokalne in regionalne uprave postanejo nosilci politike informiranja in razširjanja informacij; |
| --- | --- |

2.9

želi, da lokalne in regionalne uprave postanejo nosilci politike informiranja in razširjanja informacij;

| 2.10 | predlaga, da se izdela priporočilo, katerega cilj bo spodbujanje izobraževanja o evropskem državljanstvu v šolah in univerzah pod okriljem Evropske komisije, ki bi se ji Odbor pridružil kot predstavnik skupnosti, pristojnih za izobraževanje. |
| --- | --- |

2.10

predlaga, da se izdela priporočilo, katerega cilj bo spodbujanje izobraževanja o evropskem državljanstvu v šolah in univerzah pod okriljem Evropske komisije, ki bi se ji Odbor pridružil kot predstavnik skupnosti, pristojnih za izobraževanje.

V Bruslju, 17. novembra 2005

Predsednik

Odbora regij

Peter STRAUB

---

(1)  UL L 30 z dne 04.02.2004, str. 6.

1

(2)  UL C 73 z dne 23.03.2004, str. 46.

2

(3)  UL C 73 z dne 26.03.2003, str. 46.

3

---

| 16.5.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 115/84 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 115/84

---

Mnenje Odbora regij o sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o poročilu o izvajanju gozdarske strategije EU

(2006/C 115/19)

ODBOR REGIJ JE

ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o poročilu o izvajanju gozdarske strategije EU (KOM(2005) 84 končno);

ob upoštevanju sklepa Komisije z dne 17. marca 2005, da se v skladu s členom 265(1) PES z Odborom regij posvetuje o tej temi;

ob upoštevanju sklepa predsedstva OR z dne 16. novembra 2004, da komisijo za trajnostni razvoj zadolži za pripravo mnenja o tej temi;

ob upoštevanju resolucije Sveta z dne 15. decembra 1998 o gozdarski strategiji za Evropsko unijo;

ob upoštevanju svojega mnenja z dne 19. novembra 1997 o izkoriščanju in varstvu gozdov ter gospodarjenju z gozdovi v Evropski uniji (CdR 268/1997) (1);

ob upoštevanju svojega mnenja z dne 18. novembra 1999 o sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o gozdarski strategiji Evropske unije (CdR 184/1999) (2);

ob upoštevanju svojega mnenja z dne 12. februarja 2003 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremljanju gozdov in medsebojnih okoljskih vplivih v Skupnosti (Forest Focus) (CdR 345/2002) (3);

ob upoštevanju mnenja (CdR 213/2005 rev. 1), ki ga je komisija za trajnostni razvoj sprejela 6. oktobra 2005 (poročevalec: g. Enrico Borghi, član občinskega sveta Vogogne, IT/ALDE),

na svojem 62. plenarnem zasedanju, dne 16. in 17. novembra 2005 (seja z dne 17. novembra) sprejel naslednje mnenje.

1.   Ugotovitve Odbora regij

Odbor regij

| 1.1 | pozitivno ocenjuje, da je Komisija predložila dokument o preučevanju izvajanja gozdarske strategije EU kot predvideva resolucija Sveta z dne 15. decembra 1998; |
| --- | --- |

1.1

pozitivno ocenjuje, da je Komisija predložila dokument o preučevanju izvajanja gozdarske strategije EU kot predvideva resolucija Sveta z dne 15. decembra 1998;

| 1.2 | zelo pozdravlja, da vse institucije EU preučujejo dokument, kar kaže na zanimanje za tematiko gozdarstva na vedno širših ravneh; |
| --- | --- |

1.2

zelo pozdravlja, da vse institucije EU preučujejo dokument, kar kaže na zanimanje za tematiko gozdarstva na vedno širših ravneh;

| 1.3 | opaža, da Komisija






  — | ni izdala izrecne presoje o rezultatih, doseženih s to strategijo; |
| --- | --- | --- |

1.3

opaža, da Komisija

—

ni izdala izrecne presoje o rezultatih, doseženih s to strategijo;

| — | podpira nadaljnjo veljavo osnovnih načel in elementov te strategije: trajnostno gospodarjenje z gozdovi, večnamensko vlogo gozdov, sklicevanje na nacionalne gozdne programe; |
| --- | --- |

—

podpira nadaljnjo veljavo osnovnih načel in elementov te strategije: trajnostno gospodarjenje z gozdovi, večnamensko vlogo gozdov, sklicevanje na nacionalne gozdne programe;

| — | meni, da je treba preoblikovati strategijo v okviru „sprememb v političnem kontekstu“; |
| --- | --- |

—

meni, da je treba preoblikovati strategijo v okviru „sprememb v političnem kontekstu“;

| — | predlaga razvoj akcijskega načrta EU za trajnostno gospodarjenje z gozdovi ter pregled obstoječih načinov in praks za spodbujanje usklajevanja in sodelovanja med različnimi političnimi sektorji, ki vplivajo na gozdarstvo in ustanovitev stalnega odbora za gozdarstvo; |
| --- | --- |

—

predlaga razvoj akcijskega načrta EU za trajnostno gospodarjenje z gozdovi ter pregled obstoječih načinov in praks za spodbujanje usklajevanja in sodelovanja med različnimi političnimi sektorji, ki vplivajo na gozdarstvo in ustanovitev stalnega odbora za gozdarstvo;

| 1.4 | opozarja, da niti veljavna Pogodba EU niti nova ustavna pogodba ne predvidevata nobene skupne gozdne politike in lesa ne uvrščata med kmetijske proizvode; to pomeni, da so na evropski ravni na razpolago zgolj instrumenti usklajevanja in okoljske politike ter v okviru kmetijskih predpisov le ukrepi v korist gozdov, saj Komisija ni želela izkoristiti svoje pravice do pobude za oblikovanje pravne podlage; |
| --- | --- |

1.4

opozarja, da niti veljavna Pogodba EU niti nova ustavna pogodba ne predvidevata nobene skupne gozdne politike in lesa ne uvrščata med kmetijske proizvode; to pomeni, da so na evropski ravni na razpolago zgolj instrumenti usklajevanja in okoljske politike ter v okviru kmetijskih predpisov le ukrepi v korist gozdov, saj Komisija ni želela izkoristiti svoje pravice do pobude za oblikovanje pravne podlage;

| 1.5 | vendar opaža, da si predlog Komisije prizadeva — tudi v povezavi s strategijama iz Lizbone in Göteborga — za nadaljnji razvoj strategije z oblikovanjem akcijskega načrta EU za trajnostno gospodarjenje z gozdovi, saj lahko doseže bolj strukturirane in natančneje opredeljene instrumente, ki bi jih v posameznih državah članicah uporabljali z večjo gotovostjo kot doslej; |
| --- | --- |

1.5

vendar opaža, da si predlog Komisije prizadeva — tudi v povezavi s strategijama iz Lizbone in Göteborga — za nadaljnji razvoj strategije z oblikovanjem akcijskega načrta EU za trajnostno gospodarjenje z gozdovi, saj lahko doseže bolj strukturirane in natančneje opredeljene instrumente, ki bi jih v posameznih državah članicah uporabljali z večjo gotovostjo kot doslej;

| 1.6 | z vidika svetovnega razvoja evropske strategije pozdravlja izčrpen seznam obstoječih dokumentov in sporazumov, vendar opaža, da se v teh primerih uporablja načelo subsidiarnosti, kar vključuje, da države članice EU ratificirajo mednarodne sporazume ali da organi Skupnosti razvijejo oblike medsebojnega usklajevanja; |
| --- | --- |

1.6

z vidika svetovnega razvoja evropske strategije pozdravlja izčrpen seznam obstoječih dokumentov in sporazumov, vendar opaža, da se v teh primerih uporablja načelo subsidiarnosti, kar vključuje, da države članice EU ratificirajo mednarodne sporazume ali da organi Skupnosti razvijejo oblike medsebojnega usklajevanja;

| 1.7 | meni, da so gozdovi in voda — odnos med obema elementoma je očiten — dobrine svetovnega strateškega pomena in bi zato morali biti predmet politike Skupnosti, ne pa le vsota mnogih posameznih elementov, ki jih je težko združiti v jasen skupni koncept, predvsem če se upošteva vzročna povezava med krčenjem gozdov in poplavami. |
| --- | --- |

1.7

meni, da so gozdovi in voda — odnos med obema elementoma je očiten — dobrine svetovnega strateškega pomena in bi zato morali biti predmet politike Skupnosti, ne pa le vsota mnogih posameznih elementov, ki jih je težko združiti v jasen skupni koncept, predvsem če se upošteva vzročna povezava med krčenjem gozdov in poplavami.

Elementi gozdarske strategije

Odbor regij

| 1.8 | meni, da področje gozdarstva in lesarstva doslej ni bilo deležno potrebne pozornosti v politiki gospodarskega razvoja na ravni Skupnosti in je bilo obravnavano kot stransko področje, čeprav ustvarja številna delovna mesta in precejšen prihodek; |
| --- | --- |

1.8

meni, da področje gozdarstva in lesarstva doslej ni bilo deležno potrebne pozornosti v politiki gospodarskega razvoja na ravni Skupnosti in je bilo obravnavano kot stransko področje, čeprav ustvarja številna delovna mesta in precejšen prihodek;

| 1.9 | meni, da mora uporaba lesa različnih kakovosti, proizvedenega v Evropi, vključno z lesom, ki ga gojijo v nasadih za oskrbo z energijo, postati predmet dolgoročne strategije Skupnosti. Za spodbujanje uporabe lesa je treba predvideti informacijske in komunikacijske projekte, ki ponazarjajo, katere tehnične lastnosti in možnosti uporabe ima les poleg običajnih, s ciljem, da bi les nadomestil druge materiale, katerih skupni stroški, vključno z odstranjevanjem po izteku njihove življenjske dobe, vedno bolj naraščajo; |
| --- | --- |

1.9

meni, da mora uporaba lesa različnih kakovosti, proizvedenega v Evropi, vključno z lesom, ki ga gojijo v nasadih za oskrbo z energijo, postati predmet dolgoročne strategije Skupnosti. Za spodbujanje uporabe lesa je treba predvideti informacijske in komunikacijske projekte, ki ponazarjajo, katere tehnične lastnosti in možnosti uporabe ima les poleg običajnih, s ciljem, da bi les nadomestil druge materiale, katerih skupni stroški, vključno z odstranjevanjem po izteku njihove življenjske dobe, vedno bolj naraščajo;

| 1.10 | meni, da je treba razen lesa s političnimi ukrepi za gospodarski razvoj spodbujati tudi druge gozdarske proizvode, kot so pluta, smola, zdravilne rastline, gobe in jagode, ki so obravnavani v poročilu in pa ostale, ki jih poročilo ne navaja: lov, čebelarstvo, pinjole, pravi kostanji in zelišča; |
| --- | --- |

1.10

meni, da je treba razen lesa s političnimi ukrepi za gospodarski razvoj spodbujati tudi druge gozdarske proizvode, kot so pluta, smola, zdravilne rastline, gobe in jagode, ki so obravnavani v poročilu in pa ostale, ki jih poročilo ne navaja: lov, čebelarstvo, pinjole, pravi kostanji in zelišča;

| 1.11 | meni, da mora razvoj certifikacije gozdov postati instrument proizvajalcev, s katerim lahko svoj les ponujajo na trgu tako, da bo nastala konkurenca, ki jo bodo opazili uporabniki in državljani. Vendar pa morajo sistemi certifikacije ostati prostovoljni in obsegati elemente, ki jih določijo različne organizacije, ki jih predlagajo. Oblasti s predpisi ne smejo posegati v oblikovanje različnih sistemov, razen če gre za predpise, ki zagotavljajo transparentnost in preprečujejo varljive informacije; |
| --- | --- |

1.11

meni, da mora razvoj certifikacije gozdov postati instrument proizvajalcev, s katerim lahko svoj les ponujajo na trgu tako, da bo nastala konkurenca, ki jo bodo opazili uporabniki in državljani. Vendar pa morajo sistemi certifikacije ostati prostovoljni in obsegati elemente, ki jih določijo različne organizacije, ki jih predlagajo. Oblasti s predpisi ne smejo posegati v oblikovanje različnih sistemov, razen če gre za predpise, ki zagotavljajo transparentnost in preprečujejo varljive informacije;

| 1.12 | meni, da je smotrno nadaljevati in vlagati v ukrepe, ki spodbujajo uporabo manjvrednih ostankov lesa, odpadkov predelave ter lesa, ki ga gojijo v nasadih za oskrbo z energijo, za proizvodnjo toplote in električne energije v bližini obratov kot nadomestilo mineralnih goriv. Predvideti je treba ukrepe, ki omogočajo razvoj trga z energijo, pridobljeno iz lesa; |
| --- | --- |

1.12

meni, da je smotrno nadaljevati in vlagati v ukrepe, ki spodbujajo uporabo manjvrednih ostankov lesa, odpadkov predelave ter lesa, ki ga gojijo v nasadih za oskrbo z energijo, za proizvodnjo toplote in električne energije v bližini obratov kot nadomestilo mineralnih goriv. Predvideti je treba ukrepe, ki omogočajo razvoj trga z energijo, pridobljeno iz lesa;

| 1.13 | meni, da mora prihodnji akcijski načrt EU podpirati različne organizacije v sektorju gozdarstva — zemljiška posest in izkoriščanje gozdov — in pri tem še posebej upoštevati konsolidacijo ali prestrukturiranje sektorjev te gospodarske panoge; istočasno je treba spodbujati in podpirati gozdarska združenja; |
| --- | --- |

1.13

meni, da mora prihodnji akcijski načrt EU podpirati različne organizacije v sektorju gozdarstva — zemljiška posest in izkoriščanje gozdov — in pri tem še posebej upoštevati konsolidacijo ali prestrukturiranje sektorjev te gospodarske panoge; istočasno je treba spodbujati in podpirati gozdarska združenja;

| 1.14 | opaža vedno bolj razširjeno zavest, da imajo gozdovi številne zelo različne funkcije, kar pa se glede na potencial, ki ga ta večnamenskost ponuja, v večini primerov ne odraža v gospodarstvu zadevnih območij in dohodkih prebivalcev. Lastniki se morajo pogostokrat boriti z zahtevami in omejitvami oblasti. Ta problem ni bil odpravljen, politike za kohezijo in podeželski razvoj pa doslej niso bile sposobne ustrezno spodbujati gozdarstva. Da bi to vsaj delno odpravili, je treba sprejeti ukrepe, ki jih vsebuje predlog Komisije (KOM(2004) 490) za povezovanje gozdne politike s podeželskim razvojem; |
| --- | --- |

1.14

opaža vedno bolj razširjeno zavest, da imajo gozdovi številne zelo različne funkcije, kar pa se glede na potencial, ki ga ta večnamenskost ponuja, v večini primerov ne odraža v gospodarstvu zadevnih območij in dohodkih prebivalcev. Lastniki se morajo pogostokrat boriti z zahtevami in omejitvami oblasti. Ta problem ni bil odpravljen, politike za kohezijo in podeželski razvoj pa doslej niso bile sposobne ustrezno spodbujati gozdarstva. Da bi to vsaj delno odpravili, je treba sprejeti ukrepe, ki jih vsebuje predlog Komisije (KOM(2004) 490) za povezovanje gozdne politike s podeželskim razvojem;

| 1.15 | meni, da je lizbonske in göteborške cilje za količinsko in kakovostno izboljšanje položaja zaposlenosti in vedno večjo socialno kohezijo treba upoštevati tudi pri oblikovanju akcijskega načrta EU, tako glede zaposlenih v sektorju gozdarstva kot glede samih območij, na katera se nanaša; |
| --- | --- |

1.15

meni, da je lizbonske in göteborške cilje za količinsko in kakovostno izboljšanje položaja zaposlenosti in vedno večjo socialno kohezijo treba upoštevati tudi pri oblikovanju akcijskega načrta EU, tako glede zaposlenih v sektorju gozdarstva kot glede samih območij, na katera se nanaša;

| 1.16 | meni, da mora akcijski načrt EU podpirati vključevanje številnih strokovnjakov za gozdarstvo v ta sektor, ki so najbolje usposobljeni za razvoj gospodarjenja z gozdovi in njihovega izkoriščanja. Vključevanje strokovnjakov bo prispevalo tudi k organizaciji in podpori gozdarstva ter pospeševanju združevanja lastnikov in akterjev. Akcijski načrt EU mora predvideti tudi programe in pobude za ustrezno poklicno izobraževanje in usposabljanje dejavnih v gozdarstvu; |
| --- | --- |

1.16

meni, da mora akcijski načrt EU podpirati vključevanje številnih strokovnjakov za gozdarstvo v ta sektor, ki so najbolje usposobljeni za razvoj gospodarjenja z gozdovi in njihovega izkoriščanja. Vključevanje strokovnjakov bo prispevalo tudi k organizaciji in podpori gozdarstva ter pospeševanju združevanja lastnikov in akterjev. Akcijski načrt EU mora predvideti tudi programe in pobude za ustrezno poklicno izobraževanje in usposabljanje dejavnih v gozdarstvu;

| 1.17 | potrjuje, da je za trajnostno gozdarstvo, gozdarske in okoljske predpise ter oblikovanje in izvajanje programov potrebno ustrezno informiranje in osveščanje v ustreznih območjih, da bi prebivalce približali zadanim ciljem ter spodbudili socialno in kulturno rast teh območij; |
| --- | --- |

1.17

potrjuje, da je za trajnostno gozdarstvo, gozdarske in okoljske predpise ter oblikovanje in izvajanje programov potrebno ustrezno informiranje in osveščanje v ustreznih območjih, da bi prebivalce približali zadanim ciljem ter spodbudili socialno in kulturno rast teh območij;

| 1.18 | podpira pobude FLEGT (akcijski načrt EU za uveljavljanje gozdarske zakonodaje, oblikovanje politike in trgovanje z lesom), ki se trenutno izvajajo, za boj proti nelegalnim posekom in zagotavljanje ohranitve mednarodnih sporazumov ter zahteva nadaljevanje teh pobud in želi njihovo popolno izvajanje na zakonodajni ravni; |
| --- | --- |

1.18

podpira pobude FLEGT (akcijski načrt EU za uveljavljanje gozdarske zakonodaje, oblikovanje politike in trgovanje z lesom), ki se trenutno izvajajo, za boj proti nelegalnim posekom in zagotavljanje ohranitve mednarodnih sporazumov ter zahteva nadaljevanje teh pobud in želi njihovo popolno izvajanje na zakonodajni ravni;

| 1.19 | poziva institucije EU, da sprejmejo pobude, ki evropske proizvajalce ščitijo pred preveliko konkurenco s proizvodi iz območij, kjer ni zagotovljenega varstva delavcev in domačega prebivalstva, ki so pogostokrat zelo izkoriščani; |
| --- | --- |

1.19

poziva institucije EU, da sprejmejo pobude, ki evropske proizvajalce ščitijo pred preveliko konkurenco s proizvodi iz območij, kjer ni zagotovljenega varstva delavcev in domačega prebivalstva, ki so pogostokrat zelo izkoriščani;

| 1.20 | potrjuje, da se strinja z okoljskimi politikami EU, ki obravnavajo gozdne površine, in pozdravlja precejšnjo razširitev varstvenih območij v Evropi ter pobude za varstvo raznovrstnosti in boj proti širjenju puščav; |
| --- | --- |

1.20

potrjuje, da se strinja z okoljskimi politikami EU, ki obravnavajo gozdne površine, in pozdravlja precejšnjo razširitev varstvenih območij v Evropi ter pobude za varstvo raznovrstnosti in boj proti širjenju puščav;

| 1.21 | z zadovoljstvom opaža, da okoljske politike vedno bolj postajajo dobrine celotne evropske družbe in da so ukrepi Skupnosti prispevali k dosegu teh pozitivnih rezultatov; |
| --- | --- |

1.21

z zadovoljstvom opaža, da okoljske politike vedno bolj postajajo dobrine celotne evropske družbe in da so ukrepi Skupnosti prispevali k dosegu teh pozitivnih rezultatov;

| 1.22 | poudarja, da mora akcijski načrt EU spodbujati preoblikovanje gozdov za krepitev večnamenskosti, varstvo biotske raznovrstnosti, ohranjanje značilnih pokrajin in predvsem za varstvo vodnih virov ter izboljšanje kakovosti zraka. Vsekakor je treba izvajati načela trajnostnega gozdarstva, sklenjena v Riu de Janeiru, in strateške smernice za prilagajanje preoblikovanja gozdov in gozdarske dejavnosti podnebnim spremembam; |
| --- | --- |

1.22

poudarja, da mora akcijski načrt EU spodbujati preoblikovanje gozdov za krepitev večnamenskosti, varstvo biotske raznovrstnosti, ohranjanje značilnih pokrajin in predvsem za varstvo vodnih virov ter izboljšanje kakovosti zraka. Vsekakor je treba izvajati načela trajnostnega gozdarstva, sklenjena v Riu de Janeiru, in strateške smernice za prilagajanje preoblikovanja gozdov in gozdarske dejavnosti podnebnim spremembam;

| 1.23 | je zaskrbljen zaradi škode, ki jo lahko okolju povzročijo gozdarske dejavnosti in pomožne dejavnosti na okoljsko občutljivih območjih. Predvsem visoka šotna barja je treba posebej zaščiti; |
| --- | --- |

1.23

je zaskrbljen zaradi škode, ki jo lahko okolju povzročijo gozdarske dejavnosti in pomožne dejavnosti na okoljsko občutljivih območjih. Predvsem visoka šotna barja je treba posebej zaščiti;

| 1.24 | meni, da je nujno potrebno, da akcijski načrt EU obsega znanstvene in tehnološke raziskovalne pobude, zlasti na naslednjih področjih:






  — | inovativni načini uporabe lesa, zlasti v gradbeništvu, in drugih lesenih materialov; |
| --- | --- | --- |

1.24

meni, da je nujno potrebno, da akcijski načrt EU obsega znanstvene in tehnološke raziskovalne pobude, zlasti na naslednjih področjih:

—

inovativni načini uporabe lesa, zlasti v gradbeništvu, in drugih lesenih materialov;

| — | inovativni gozdarski stroji in tehnologije; |
| --- | --- |

—

inovativni gozdarski stroji in tehnologije;

| — | gospodarjenje z gozdovi, usmerjeno k večnamenski vlogi gozdov; |
| --- | --- |

—

gospodarjenje z gozdovi, usmerjeno k večnamenski vlogi gozdov;

| 1.25 | meni, da so za raziskave najbolj nujni naslednji vidiki: pogozdovanje, obnavljanje gozdov s ponovnim pogozdovanjem gozdnih sestojev in gozdarstvo, ki kratkoročno in dolgoročno spodbuja pridobivanje premoga. Ta raziskovalna področja je treba ustrezno obravnavati v sedmem okvirnem programu, pri čemer je treba upoštevati različne okoljske in podnebne značilnosti posameznih regij Evrope; |
| --- | --- |

1.25

meni, da so za raziskave najbolj nujni naslednji vidiki: pogozdovanje, obnavljanje gozdov s ponovnim pogozdovanjem gozdnih sestojev in gozdarstvo, ki kratkoročno in dolgoročno spodbuja pridobivanje premoga. Ta raziskovalna področja je treba ustrezno obravnavati v sedmem okvirnem programu, pri čemer je treba upoštevati različne okoljske in podnebne značilnosti posameznih regij Evrope;

| 1.26 | upa, da bo akcijski načrt EU predlagal trajnostne pobude na evropski ravni za izostritev javne zavesti o različnih vidikih in prednostih gozdov v EU; pri tem je treba predvideti zlasti informacijske ukrepe tako za širšo javnost kot tudi posebej za mladino, organizirati obiske varstvenih območij, gozdarskih objektov in obratov za predelavo lesa; |
| --- | --- |

1.26

upa, da bo akcijski načrt EU predlagal trajnostne pobude na evropski ravni za izostritev javne zavesti o različnih vidikih in prednostih gozdov v EU; pri tem je treba predvideti zlasti informacijske ukrepe tako za širšo javnost kot tudi posebej za mladino, organizirati obiske varstvenih območij, gozdarskih objektov in obratov za predelavo lesa;

| 1.27 | opozarja, da je v načrt treba vključiti natančne smernice za zaščito gozdov in gozdnih površin pred požari, onesnaženjem in biotskimi dejavniki ter poudariti njihovo zaščitno funkcijo pred zemeljskimi usadi, plazovi in poplavami; |
| --- | --- |

1.27

opozarja, da je v načrt treba vključiti natančne smernice za zaščito gozdov in gozdnih površin pred požari, onesnaženjem in biotskimi dejavniki ter poudariti njihovo zaščitno funkcijo pred zemeljskimi usadi, plazovi in poplavami;

| 1.28 | meni, da so davki pomemben instrument držav za spodbujanje in pospeševanje razvoja primernih predlogov in usmeritev gozdarske politike, zlasti takih, ki so povezani z oblikovanjem združenj ali imajo družben in okoljski pomen. Načrt bi lahko nudil podatke o pobudah, ki jih izvajajo posamezne države članice, in spodbujal ukrepe za sodelovanje med njimi. |
| --- | --- |

1.28

meni, da so davki pomemben instrument držav za spodbujanje in pospeševanje razvoja primernih predlogov in usmeritev gozdarske politike, zlasti takih, ki so povezani z oblikovanjem združenj ali imajo družben in okoljski pomen. Načrt bi lahko nudil podatke o pobudah, ki jih izvajajo posamezne države članice, in spodbujal ukrepe za sodelovanje med njimi.

2.   Priporočila Odbora regij

Odbor regij

| 2.1 | predlaga preučitev vseh možnosti za določitev pravne podlage za gozdarsko strategijo EU, saj se tej tematiki že priznava svetovni pomen; |
| --- | --- |

2.1

predlaga preučitev vseh možnosti za določitev pravne podlage za gozdarsko strategijo EU, saj se tej tematiki že priznava svetovni pomen;

| 2.2 | poziva vse institucije EU, da se zavzamejo za hitro uveljavitev predloga Komisije, če slednji ne bo spremenjen, in zagotovijo, da akcijski načrt EU ne bo zajemal le smernic za države članice, temveč opredelil tudi natančne pristojnosti in potrebna sredstva za izvajanje; |
| --- | --- |

2.2

poziva vse institucije EU, da se zavzamejo za hitro uveljavitev predloga Komisije, če slednji ne bo spremenjen, in zagotovijo, da akcijski načrt EU ne bo zajemal le smernic za države članice, temveč opredelil tudi natančne pristojnosti in potrebna sredstva za izvajanje;

| 2.3 | meni, da je treba akcijski načrt EU sprejeti s prepričanjem, da bodo nacionalni gozdarski načrti predloženi pravočasno in da bodo upoštevali navodila akcijskega načrta; |
| --- | --- |

2.3

meni, da je treba akcijski načrt EU sprejeti s prepričanjem, da bodo nacionalni gozdarski načrti predloženi pravočasno in da bodo upoštevali navodila akcijskega načrta;

| 2.4 | predlaga, da akcijski načrt EU vsebuje predloge za pospeševanje različnih dejavnikov gozdarstva; predvideval naj bi spodbude za delujoče gozdarstvo, ohranjanje gozdov z manjšo ali manjkajočo gospodarsko vrednostjo, ustanavljanje združenj lastnikov in zakupnikov skupaj s strokovnjaki za gozdarstvo ter oblikovanje in nadaljevanje projektov, pobud, storitev na področju socialnega varstva, varstva okolja in gozdov, ki jih vsebujejo programi regionalnih in lokalnih oblasti; |
| --- | --- |

2.4

predlaga, da akcijski načrt EU vsebuje predloge za pospeševanje različnih dejavnikov gozdarstva; predvideval naj bi spodbude za delujoče gozdarstvo, ohranjanje gozdov z manjšo ali manjkajočo gospodarsko vrednostjo, ustanavljanje združenj lastnikov in zakupnikov skupaj s strokovnjaki za gozdarstvo ter oblikovanje in nadaljevanje projektov, pobud, storitev na področju socialnega varstva, varstva okolja in gozdov, ki jih vsebujejo programi regionalnih in lokalnih oblasti;

| 2.5 | poziva k čim bolj intenzivnemu prizadevanju za oblikovanje novega mednarodnega sporazuma o gozdovih, če želimo doseči resnično po vsem svetu izvedljive sporazume; takšen sporazum bi moral v skladu s sklepi Sveta z dne 26. aprila 2005 predstavljati svetovno veljaven instrument za trajnostno gospodarjenje z gozdovi; |
| --- | --- |

2.5

poziva k čim bolj intenzivnemu prizadevanju za oblikovanje novega mednarodnega sporazuma o gozdovih, če želimo doseči resnično po vsem svetu izvedljive sporazume; takšen sporazum bi moral v skladu s sklepi Sveta z dne 26. aprila 2005 predstavljati svetovno veljaven instrument za trajnostno gospodarjenje z gozdovi;

| 2.6 | ponovno priporoča, da se največja pozornost nameni odnosom med gozdarstvom in lesno predelovalno industrijo, trgovini z različnimi evropskimi vrstami lesa ter podpori celotnega sektorja gozdarstva, pri čemer se morajo službe Komisije med seboj čim bolje uskladiti; |
| --- | --- |

2.6

ponovno priporoča, da se največja pozornost nameni odnosom med gozdarstvom in lesno predelovalno industrijo, trgovini z različnimi evropskimi vrstami lesa ter podpori celotnega sektorja gozdarstva, pri čemer se morajo službe Komisije med seboj čim bolje uskladiti;

| 2.7 | poziva k izboljšanju in nadaljnjemu razvoju možnosti za uporabo obnovljivih virov energije, ki se proizvajajo v gozdovih. Te vire je treba bolj vključiti v tematsko strategijo Komisije o tej temi, da bi akterjem sektorja gozdarstva omogočili konkretne ugodnosti; |
| --- | --- |

2.7

poziva k izboljšanju in nadaljnjemu razvoju možnosti za uporabo obnovljivih virov energije, ki se proizvajajo v gozdovih. Te vire je treba bolj vključiti v tematsko strategijo Komisije o tej temi, da bi akterjem sektorja gozdarstva omogočili konkretne ugodnosti;

| 2.8 | meni, mora akcijski načrt obravnavati tematiko ekoloških, turističnih, kulturnih in socialnih storitev v povezavi z gozdovi tako, da bodo ovrednoteni kot takšni in da se pokaže, kako jih je mogoče ekonomsko oceniti, da bi lastnike in upravitelje gozdov pripravili do tega, da te storitve prostovoljno ponudijo na trgu. Za primere, ko takega trga ni, mora načrt predvideti metode in ukrepe, ki bodo omogočili prenos izračunane okoljske koristi na dohodek lastnika ali upravitelja posesti; |
| --- | --- |

2.8

meni, mora akcijski načrt obravnavati tematiko ekoloških, turističnih, kulturnih in socialnih storitev v povezavi z gozdovi tako, da bodo ovrednoteni kot takšni in da se pokaže, kako jih je mogoče ekonomsko oceniti, da bi lastnike in upravitelje gozdov pripravili do tega, da te storitve prostovoljno ponudijo na trgu. Za primere, ko takega trga ni, mora načrt predvideti metode in ukrepe, ki bodo omogočili prenos izračunane okoljske koristi na dohodek lastnika ali upravitelja posesti;

| 2.9 | poziva k temu, da akcijski načrt EU predvidi možnost, da lahko ukrepe, ki jih financirajo oblasti, izvajajo organizacije lastnikov in proizvajalcev, če slednje to želijo in so za to sposobne; |
| --- | --- |

2.9

poziva k temu, da akcijski načrt EU predvidi možnost, da lahko ukrepe, ki jih financirajo oblasti, izvajajo organizacije lastnikov in proizvajalcev, če slednje to želijo in so za to sposobne;

| 2.10 | meni, da mora akcijski načrt EU nujno vsebovati osnovne elemente, koristne za države članice in druge oblasti, za obnovo trenutno veljavnih predpisov, nekateri vidiki teh predpisov namreč zagotovo ovirajo izvajanje ciljev Skupnosti; zato je treba predvideti ukrepe za upravno poenostavitev postopkov na vseh ravneh; |
| --- | --- |

2.10

meni, da mora akcijski načrt EU nujno vsebovati osnovne elemente, koristne za države članice in druge oblasti, za obnovo trenutno veljavnih predpisov, nekateri vidiki teh predpisov namreč zagotovo ovirajo izvajanje ciljev Skupnosti; zato je treba predvideti ukrepe za upravno poenostavitev postopkov na vseh ravneh;

| 2.11 | podpira predlog Komisije za okrepitev vloge stalnega odbora za gozdarstvo, da bo lahko sodeloval pri pripravi in izvajanju akcijskega načrta EU in vzdrževal vplivne odnose z državami članicami; |
| --- | --- |

2.11

podpira predlog Komisije za okrepitev vloge stalnega odbora za gozdarstvo, da bo lahko sodeloval pri pripravi in izvajanju akcijskega načrta EU in vzdrževal vplivne odnose z državami članicami;

| 2.12 | meni, da je potrebno gozdarske interese v Komisiji strukturno in kadrovsko okrepiti tako, da bo mogoče akcijski načrt EU učinkovito izvajati; |
| --- | --- |

2.12

meni, da je potrebno gozdarske interese v Komisiji strukturno in kadrovsko okrepiti tako, da bo mogoče akcijski načrt EU učinkovito izvajati;

| 2.13 | predlaga, da Komisija in države članice ustanovijo gozdarsko tehnični forum, kjer bodo udeleženi predstavniki univerz, raziskovalnih centrov in strokovnih združenj, katerih naloga bo širjenje vzajemnega poznavanja stanja, vrst in problematike različnih gozdov v EU in predlaganje pobud ter programov znanstveno-tehničnih raziskav; delo foruma naj bi usklajevala in financirala Komisija; |
| --- | --- |

2.13

predlaga, da Komisija in države članice ustanovijo gozdarsko tehnični forum, kjer bodo udeleženi predstavniki univerz, raziskovalnih centrov in strokovnih združenj, katerih naloga bo širjenje vzajemnega poznavanja stanja, vrst in problematike različnih gozdov v EU in predlaganje pobud ter programov znanstveno-tehničnih raziskav; delo foruma naj bi usklajevala in financirala Komisija;

| 2.14 | poziva Komisijo, da zaradi velikega strateškega pomena gozdne politike za prihodnost lokalnih skupnosti predloži osnutek akcijskega načrta EU Odboru regij ter ga zaprosi za mnenje, še zlasti, ker so za področje gozdarstva v mnogih državah članicah pristojne regionalne in lokalne oblasti. |
| --- | --- |

2.14

poziva Komisijo, da zaradi velikega strateškega pomena gozdne politike za prihodnost lokalnih skupnosti predloži osnutek akcijskega načrta EU Odboru regij ter ga zaprosi za mnenje, še zlasti, ker so za področje gozdarstva v mnogih državah članicah pristojne regionalne in lokalne oblasti.

V Bruslju, 17. novembra 2005

Predsednik

Odbora regij

Peter STRAUB

---

(1)  UL C 64, 27.2.1998, str. 25.

1

(2)  UL C 57, 29.2.2000, str. 96.

2

(3)  UL C 128, 29.5.2003, str. 41.

3

---

| 16.5.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 115/88 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 115/88

---

Mnenje Odbora regij z dne 17. novembra 2005 o prispevku lokalnih in regionalnih vlad k boju proti podnebnim spremembam

(2006/C 115/20)

ODBOR REGIJ JE

ob upoštevanju prošnje britanskega predsedstva EU z dne 30. junija 2005 za pripravo poročila o prispevku lokalnih in regionalnih oblasti k boju proti podnebnim spremembam v skladu s členom 265(1) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti;

ob upoštevanju sklepa svojega predsednika z dne 25. julija 2005, da komisijo za trajnostni razvoj zadolži za pripravo poročila o tej zadevi;

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 22. in 23. marca 2005 in sveta za okolje z dne 7. marca 2005;

ob upoštevanju svojega mnenja z dne 21. septembra 2000 o zeleni knjigi o trgovanju z emisijami toplogrednih plinov v EU in sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o politikah in ukrepih EU za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov: evropskemu programu za podnebne spremembe naproti (ECCP), KOM(2000) 87 končno in KOM(2000) 88 končno — (CdR 189/2000 fin ); (1)

ob upoštevanju osnutka mnenja (CdR 65/2005 rev. 1) o sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: uspešen boj proti svetovnim podnebnim spremembam (KOM (2005) 35 končno), ki ga je komisija za trajnostni razvoj sprejela 28. junija 2005;

ob upoštevanju svojega osnutka mnenja (CdR 215/2005), ki ga je komisija za trajnostni razvoj sprejela 6. oktobra 2005 (poročevalec je bil g. Ken Bodfish, predsednik mestnega sveta Brighton in Hove (UK/PES);

KER

| 1. | se podnebje spreminja. Znanstveniki ugotavljajo, da lahko pričakujemo povišanje temperatur za 1,4 do 5,8 stopinj Celzija do leta 2100; |
| --- | --- |

1.

se podnebje spreminja. Znanstveniki ugotavljajo, da lahko pričakujemo povišanje temperatur za 1,4 do 5,8 stopinj Celzija do leta 2100;

| 2. | je Svet ministrov EU leta 1996 izjavil, da „povprečne svetovne temperature ne bi smele narasti za več kot 2 stopinji nad predindustrijsko stopnjo“; |
| --- | --- |

2.

je Svet ministrov EU leta 1996 izjavil, da „povprečne svetovne temperature ne bi smele narasti za več kot 2 stopinji nad predindustrijsko stopnjo“;

| 3. | bo posledice podnebnih sprememb čutiti po vsem svetu, predvsem pa na lokalni ravni zaradi manjšega pridelka poljščin, poplav, gozdnih požarov, uničene zemlje in erozije tal, omejevanja porabe vode, poškodovane cestne in železniške infrastrukture, izgube biološke raznovrstnosti, motene oskrbe z energijo, zmanjšanih zalog fosilnih goriv, poškodb na konstrukcijah in pogrezanja, toplotnega otoka (2) in težav s kakovostjo zraka; |
| --- | --- |

3.

bo posledice podnebnih sprememb čutiti po vsem svetu, predvsem pa na lokalni ravni zaradi manjšega pridelka poljščin, poplav, gozdnih požarov, uničene zemlje in erozije tal, omejevanja porabe vode, poškodovane cestne in železniške infrastrukture, izgube biološke raznovrstnosti, motene oskrbe z energijo, zmanjšanih zalog fosilnih goriv, poškodb na konstrukcijah in pogrezanja, toplotnega otoka (2) in težav s kakovostjo zraka;

| 4. | imajo izjemne vremenske razmere, kot so poplave, že zdaj hude posledice za evropsko gospodarstvo, zaradi predvidenih podnebnih sprememb pa utegnejo biti uničujoče; |
| --- | --- |

4.

imajo izjemne vremenske razmere, kot so poplave, že zdaj hude posledice za evropsko gospodarstvo, zaradi predvidenih podnebnih sprememb pa utegnejo biti uničujoče;

| 5. | je znano, da preprečevanje podnebnih sprememb daje rezultate, vendar bo potrebna tudi kombinacija ublažitve že nastalih posledic podnebnih sprememb in prilagoditve le-tem; |
| --- | --- |

5.

je znano, da preprečevanje podnebnih sprememb daje rezultate, vendar bo potrebna tudi kombinacija ublažitve že nastalih posledic podnebnih sprememb in prilagoditve le-tem;

| 6. | igrajo lokalne in regionalne oblasti pomembno vlogo pri spremljanju in ocenjevanju podnebnih sprememb ter obveščanju lokalnih in regionalnih skupnosti o možnih vplivih, kot tudi pri razvijanju strategij za ublažitev posledic podnebnih sprememb in prilagoditev nanje ter spodbujanju trajnostne porabe energije; |
| --- | --- |

6.

igrajo lokalne in regionalne oblasti pomembno vlogo pri spremljanju in ocenjevanju podnebnih sprememb ter obveščanju lokalnih in regionalnih skupnosti o možnih vplivih, kot tudi pri razvijanju strategij za ublažitev posledic podnebnih sprememb in prilagoditev nanje ter spodbujanju trajnostne porabe energije;

na 62. plenarnem zasedanju 16. in 17. novembra 2005 (seja z dne 17. novembra) soglasno sprejel naslednje mnenje.

1.   Stališča Odbora regij

Odbor regij

Uvod

| 1.1 | pozdravlja vodenje, ki sta ga v zvezi s podnebnimi spremembami do zdaj prikazala Evropska komisija in Svet ministrov, in zahteva, da se ta obveznost nadaljuje v okviru prihodnje politike o podnebnih spremembah po letu 2012 in naprej; |
| --- | --- |

1.1

pozdravlja vodenje, ki sta ga v zvezi s podnebnimi spremembami do zdaj prikazala Evropska komisija in Svet ministrov, in zahteva, da se ta obveznost nadaljuje v okviru prihodnje politike o podnebnih spremembah po letu 2012 in naprej;

| 1.2 | ceni prizadevnost, ki jo je pokazal Svet ministrov marca 2005 s sprejetjem novih ciljev za zmanjšanje emisij, in poziva EU, da se še bolj osredotoči na globalno strategijo za boj proti podnebnim spremembam in tako zagotovi, da se tem prizadevanjem priključijo tudi akterji iz drugih delov sveta; |
| --- | --- |

1.2

ceni prizadevnost, ki jo je pokazal Svet ministrov marca 2005 s sprejetjem novih ciljev za zmanjšanje emisij, in poziva EU, da se še bolj osredotoči na globalno strategijo za boj proti podnebnim spremembam in tako zagotovi, da se tem prizadevanjem priključijo tudi akterji iz drugih delov sveta;

| 1.3 | poudarja, da imajo lokalne in regionalne oblasti osrednjo in nujno potrebno vlogo pri varstvu podnebja. Na ravni lokalnih in regionalnih vlad se združijo odgovornost za dobrobit območja, omogočanje ključnih storitev, vpliv na način življenja in dela ljudi, moč izvajanja, praktične izkušnje in demokratična legitimnost. Lokalne in regionalne vlade lahko prispevajo k stabilnemu podnebju z uporabo trajnostne energije, s čimer se ne more primerjati nobena druga organizacija; |
| --- | --- |

1.3

poudarja, da imajo lokalne in regionalne oblasti osrednjo in nujno potrebno vlogo pri varstvu podnebja. Na ravni lokalnih in regionalnih vlad se združijo odgovornost za dobrobit območja, omogočanje ključnih storitev, vpliv na način življenja in dela ljudi, moč izvajanja, praktične izkušnje in demokratična legitimnost. Lokalne in regionalne vlade lahko prispevajo k stabilnemu podnebju z uporabo trajnostne energije, s čimer se ne more primerjati nobena druga organizacija;

| 1.4 | meni, da bi morali to vsestransko vlogo, ki jo imajo lokalne in regionalne oblasti v boju proti podnebnim spremembam, bolj upoštevati po vsem svetu. Poleg tega bi za to morale imeti tudi zadostna sredstva; |
| --- | --- |

1.4

meni, da bi morali to vsestransko vlogo, ki jo imajo lokalne in regionalne oblasti v boju proti podnebnim spremembam, bolj upoštevati po vsem svetu. Poleg tega bi za to morale imeti tudi zadostna sredstva;

| 1.5 | poudarja, da so tisti, ki so jih podnebne spremembe najbolj prizadele, pogosto najrevnejši, tako v EU kot zunaj nje, in da so njihove sposobnosti prilagoditve posledicam podnebnih sprememb velikokrat omejene. V boju proti podnebnim spremembam se je treba bolj osredotočiti na odpravljanje pomanjkanja energije in izboljševanje energetske učinkovitosti ter omogočiti skupnostim, da bodo bolj odporne na predvidene prihodnje vplive; |
| --- | --- |

1.5

poudarja, da so tisti, ki so jih podnebne spremembe najbolj prizadele, pogosto najrevnejši, tako v EU kot zunaj nje, in da so njihove sposobnosti prilagoditve posledicam podnebnih sprememb velikokrat omejene. V boju proti podnebnim spremembam se je treba bolj osredotočiti na odpravljanje pomanjkanja energije in izboljševanje energetske učinkovitosti ter omogočiti skupnostim, da bodo bolj odporne na predvidene prihodnje vplive;

| 1.6 | meni, da mora biti hierarhija energij v središču vseh politik:






  a) | zmanjšanje potrebe po energiji, |
| --- | --- | --- |

1.6

meni, da mora biti hierarhija energij v središču vseh politik:

a)

zmanjšanje potrebe po energiji,

| b) | bolj učinkovita raba energije, |
| --- | --- |

b)

bolj učinkovita raba energije,

| c) | raba obnovljivih virov energije, |
| --- | --- |

c)

raba obnovljivih virov energije,

| d) | nadaljnja čista in učinkovita raba fosilnih goriv; |
| --- | --- |

d)

nadaljnja čista in učinkovita raba fosilnih goriv;

| 1.7 | ugotavlja, da ima boj proti podnebnim spremembam pogosto tudi veliko koristi za lokalno in regionalno raven, zlasti za izboljšanje konkurenčnosti regionalnega gospodarstva. |
| --- | --- |

1.7

ugotavlja, da ima boj proti podnebnim spremembam pogosto tudi veliko koristi za lokalno in regionalno raven, zlasti za izboljšanje konkurenčnosti regionalnega gospodarstva.

2.   Podnebne spremembe kot priložnost, ne le grožnja

| 2.1 | poudarja, da podnebne spremembe Evropi predstavljajo neposredno grožnjo zaradi rastoče negotovosti pri preskrbi z energijo, saj zaloge fosilnih goriv pojemajo, in negativnih posledic, ki jih povzroča sprememba strukture meteoroloških zakonitosti. Evropa se bo soočila v celoti z višjimi stroški zavarovanja, v mnogih primerih se posesti ne bo dalo zavarovati; |
| --- | --- |

2.1

poudarja, da podnebne spremembe Evropi predstavljajo neposredno grožnjo zaradi rastoče negotovosti pri preskrbi z energijo, saj zaloge fosilnih goriv pojemajo, in negativnih posledic, ki jih povzroča sprememba strukture meteoroloških zakonitosti. Evropa se bo soočila v celoti z višjimi stroški zavarovanja, v mnogih primerih se posesti ne bo dalo zavarovati;

| 2.2 | meni, da podnebne spremembe predstavljajo za naš način življenja eno največjih groženj, toda ponujajo tudi velike priložnosti za graditev bolj trajnostne in konkurenčne prihodnosti ter boljšo integracijo; |
| --- | --- |

2.2

meni, da podnebne spremembe predstavljajo za naš način življenja eno največjih groženj, toda ponujajo tudi velike priložnosti za graditev bolj trajnostne in konkurenčne prihodnosti ter boljšo integracijo;

| 2.3 | meni, da lahko izkušnje lokalnih in regionalnih vlad pomembno prispevajo k prihodnji politiki EU o podnebnih spremembah. V nadaljevanju je predstavljen niz kratkih študij primerov o nekaterih osrednjih temah za ukrepanje v podnebnih spremembah in priporočila za prihodnost. |
| --- | --- |

2.3

meni, da lahko izkušnje lokalnih in regionalnih vlad pomembno prispevajo k prihodnji politiki EU o podnebnih spremembah. V nadaljevanju je predstavljen niz kratkih študij primerov o nekaterih osrednjih temah za ukrepanje v podnebnih spremembah in priporočila za prihodnost.

3.   Primeri lokalnih in regionalnih ukrepov (3)

3.1   Spodbujanje odličnosti in izmenjava praks

Partnerstva, ki spodbujajo strokovno znanje, lahko okrepijo in uskladijo pripravo lokalnih in regionalnih strategij za boj proti podnebnim spremembam, pa tudi širijo znanje in izmenjavo dobre prakse. Izkušnje partnerstev med lokalnimi in regionalnimi oblastmi so pokazale pomembne rezultate in bi morale biti osnova za evropske in nacionalne politike.

Z nagrado The Climate Star, ki jo je osnovala Zveza za podnebje (Climate Alliance), se nagrajuje vzorne dejavnosti pri reševanju težav zaradi podnebnih sprememb in zbira pridobljene izkušnje ter dosežene uspehe po vsej Evropi. Nagrajuje se odličnost in spodbuja izmenjava med lokalnimi in regionalnimi oblastmi. Nacionalne sheme, kot je Beacon Council Scheme o trajnostni energiji (Anglija in Wales), se tudi osredotočajo na izmenjavo in seznanjanje z izzivi, s katerimi se srečujejo na lokalni ravni.

3.2   Spodbujanje obnovljivih virov energije

Grožnje varstvu podnebja pomenijo, da bomo morali vedno več energije ustvariti na lokalni ravni. Energija, proizvedena tako, je pogosto bolj učinkovita, ker se prenaša le na krajše razdalje. Lokalne in regionalne vlade imajo ključ do razvoja večje količine obnovljivih virov energije. Z vlogo pri načrtovanju in preskrbi so glavni upravljavec zmogljivosti in porabe lokalne energije. Razvoj obnovljivih lokalnih virov energije je zelo pomemben tudi za ustvarjanje temeljev strokovnega znanja in tehnologije na lokalni ravni. Vendar vsa prizadevnost, ki so jo pokazali na lokalni ravni, ni enaka tisti na visoki ravni znotraj EU. To se mora spremeniti, če hočemo razviti strokovno znanje in tehnologijo za konkurenčno prihodnost z malo ogljika.

Mesto Malmö (Švedska) je v okviru programa Mesta za varstvo podnebja, ki je pod okriljem Mednarodnega sveta za okoljske pobude na lokalni ravni (ICLEI), zgradilo novo mestno okrožje s 1 000 stanovanji, ki se oskrbujejo s 100-odstotno obnovljivo energijo. Oskrba z energijo temelji na lokalnih virih sonca, vetra in vode ter energiji iz odpadkov in odplak iz okrožja. Stanovanja so opremljena z individualnimi števci električne energije, da lahko mesto ugotovi, kakšni so vzorci porabe električne energije, in v skladu s tem načrtuje zmogljivost obnovljive energije.

3.3   Merjenje in zmanjševanje sledi ogljika na lokalni ravni

Lokalne in regionalne oblasti lahko imajo pomembno vlogo pri ocenjevanju in usmerjanju rabe energije in sledi ogljika v njihovih lokalnih skupnostih, vključno s komercialno porabo energije in porabo v gospodinjstvih. Da bi to dosegli, je potrebnega več poudarka na razvoju orodij za oceno vplivov ogljika in boljši dostop do zanesljivih podatkov o porabi energije.

Vseevropska kampanja DISPLAY pomaga lokalnim organom oblasti in upravljavcem občinskih zgradb izračunati porabo energije s posebno programsko opremo. Poleg tega jih spodbuja, da podatke o porabi energije pokažejo v javnih zgradbah na uporabniku prijazen način in s tem pomagajo spodbujati ozaveščenost o učinkovitosti energije.

3.4   Boj proti podnebnim spremembam — široka paleta koristi za družbo, okolje in gospodarstvo

Prilagoditev na nizko porabo energije in ustrezne načine proizvodnje bo državljanom na lokalni ravni omogočila boljšo kakovost življenja z zmanjšanjem tveganja, izboljšanjem varnosti na ulicah zaradi spodbujanja bolj trajnostne mobilnosti in razvijanjem udobnejših domov, ne glede na vremenske pogoje. Vse te izboljšave bodo omogočile lokalne in regionalne vlade, ki si bodo prizadevale spodbuditi lokalno dejavnost in ustanoviti bolj lokalizirane trge ter boljše upravljanje virov v skupnosti.

Svet mesta Brighton in Hove (Anglija) je oblikoval partnerstvo za energetsko dejavnost, ki se osredotoča na omogočanje udobnejšega domačega okolja za tiste, ki so najbolj v nevarnosti, vključno s starejšimi in tistimi, ki živijo v manjših stanovanjih, ter za ljudi, ki so bili pred kratkim odpuščeni iz bolnišnice. Do leta 2005, po le dveh letih obstoja partnerstva, se je domače okolje izboljšalo kar za 361 gospodinjstev, količino CO2 pa so letno znižali za 128 ton. Poenostavljeni upravni postopki za dodelitev subvencij in natančna sestava razpisa partnerstva so partnerstvu pomagali, da je skupnosti v kratkem času omogočilo precejšnje koristi.

V sodelovanju s škotsko lokalno oblastjo v Midlothianu mesto Heerlen (Nizozemska) razvija sistem za ogrevanje, ki uporablja vročo vodo iz opuščenih rudnikov premoga za ogrevanje lokalnih zgradb. Ta tehnologija je kombinirana s strmo rastjo uporabe sončne energije, tudi v občinskih zgradbah, da se tako zagotovi širjenje novosti in ozaveščenosti o obnovljivi energiji po vsem mestu in v sosednjih skupnostih v Nemčiji.

3.5   Spodbujanje lokalnih dejavnosti v vrsti politik

Obstoječe zgradbe, naselja, sredstva za preživljanje in življenjski slog je treba prilagoditi, da bomo kos nepredvidenim, različnim in potencialno ekstremnim vremenskim razmeram. Preprostost, trdnost in kratke dobavne poti bodo skupnostim v pomoč pri doseganju tega cilja. Odpornost na podnebne spremembe je moč izboljšati z zagotovitvijo, da so osnovne potrebe, kot so hrana, toplota, svetloba, in udobje, kot je npr. nakupovalni center, dostopni kar se da lokalno.

Mestni svet Bristola (Anglija) se ukvarja s pilotnim projektom Hrana za življenje (Food for life) na 20 šolah na tem območju — kupujejo nepredelana, sveža sezonska in zdrava živila za šolske obroke; svet sodeluje z organizacijama Primary Healthcare Trust in The Soil Association.

3.6   Povečevanje števila delovnih mest

Podnebne spremembe in strategije za trajnostno energijo predstavljajo priložnost za soočenje s temeljnimi težavami, ki grozijo našim skupnostim, in razvoj temeljev obsežnega strokovnega znanja in izkušenj za prihodnost. Partnerstva med lokalnimi skupnostmi, lokalne in regionalne vlade, področje izobraževanja in zdravstva ter predvsem zasebna podjetja bodo razvili močnejši občutek za skupno dobro in pristop „vlagaj, da bi varčeval“.

Svetu okrožja Newark and Sherwood (Anglija) je uspelo skoraj izničiti težave s pomanjkanjem energije med stanovalci javnih stanovanj. Leta 1984 je bilo le 6 % stanovanj zadovoljivo ogrevanih, zdaj 98,4 %, kar je posledica vlaganja v energetsko učinkovitost. S programi za izboljšanje je bilo v tem okrožju v 18 letih ustvarjenih 30 delovnih mest letno. Skupni stroški za 7 500 stanovanj bi znašali približno 24 milijonov eurov v obdobju 1988–2008. Poleg novih delovnih mest se je v Newarku izboljšal uspeh v šolah, zabeležili pa so tudi manj težav z duševnim zdravjem. Svet je ugotovil, da so se dodatne koristi pokazale v štirih letih.

3.7   Izboljšanje zdravja in dobrega počutja prebivalcev lokalne skupnosti

Pomanjkanje energije prizadeva številna gospodinjstva v Evropi in predstavlja resno grožnjo za zdravje. Tudi velika vročina v zadnjih poletjih je povzročila več smrti, ki so posledica izčrpanosti od vročine, kot povprečno. Lokalne in regionalne oblasti lahko izboljšujejo stanovanja in s pomočjo predpisov za gradnjo in načrtovanje ter bolj učinkovito ogrevanje in z drugimi napravami zagotovijo, da bodo hiše udobnejše in manj dovzetne za zunanje vremenske pogoje, ob tem pa zagotovijo tudi zmanjšanje skupne sledi ogljika z boljšim prezračevanjem in boljšo energetsko učinkovitostjo.

Svet okrožja Carrick (Anglija) je skupaj z združenji stanovalcev in drugimi člani partnerstva za obnovo skupnosti Beacon (Beacon Community Regeneration Partnership) uspel izboljšati energetsko učinkovitost v stanovanjski soseski Beacon v Falmouthu, ki je bila nekoč eden najrevnejših predelov Cornwalla. Kar se tiče rezultatov — izboljšana je bila energetska učinkovitost 900 stanovanj; v 300 stanovanj so v prvem letu namestili sistem centralnega ogrevanja in izolacijo, skupno so pri računih za ogrevanje privarčevali 274 000 eurov (186 000 £). Partnerstvo za obnovo meni, da je izboljšanju stanovanj moč pripisati še mnoge druge spremembe: med stanovalci se je izboljšalo zdravje, kar 50 % manj je astmatikov, lokalna šola poroča o 100-odstotnem izboljšanju rezultatov standardnih šolskih izpitov pri dečkih, stopnja kriminala je občutno upadla, kar velja tudi za zmanjšanje nasilja v družini, manjše pa je tudi število otrok v registru „otroci v nevarnosti“ (Children at Risk). Vandalizma je manj kot kdajkoli prej, veča se zaposlenost, več ljudi se želi priseliti v sosesko, opaziti pa je tudi boljše razpoloženje v skupnosti.

Prebivalci Lewenborga (Nizozemska) so imeli težave z zdravjem zaradi vlage v njihovih domovih, nezadostnega ogrevanja in prepiha. Provinca Groningen usklajuje projekt z občino Groningen, z zvezno agencijo, svetovalci in veliko banko za prevzem energetskega nadzora nad gospodinjstvi in za možnost hipotekarnih posojil z nizko obrestno mero za lastnike stanovanj, s čimer ti lahko omogočijo izboljšanje razmer v domovih brez dodatnih stroškov. Rezultat je bil boljše zdravje in nižji računi za energijo.

3.8   Spreminjanje vzorcev obnašanja

Lokalne in regionalne oblasti morajo sodelovati z zasebnim sektorjem in drugimi področji javnega sektorja ter snovati partnerstva z vizijo nizke porabe energije. To so že izvedli v Angliji in Walesu, kjer je nacionalno združenje lokalnih vlad oblikovalo projekt Anytown 2025, s pomočjo katerega se bo razvila bolj trajnostna skupnost, ki bo uporabljala že obstoječo tehnologijo. To trajnostno prihodnost bodo označevala električna vozila, več zelenih območij, kombinirana proizvodnja toplote in elektrike, takšna ureditev ulic, ki bo odvračala od uporabe avtomobilov, ne da bi bilo treba razvijati nove tehnologije. Ta vrsta prihodnosti mora postati značilnost politik, kot je prihodnja tematska strategija o mestnem okolju, da bo v pomoč lokalnim in regionalnim oblastem pri odločanju za bolj trajnostno prihodnost z uporabo že obstoječe tehnologije ter znanja in izkušenj.

Župan Londona je kot prvi v Evropi februarja 2002 uvedel dnevno plačevanje cestnine. Trenutno so se prometni zastoji zmanjšali za 30 %, na območju, kjer velja obveznost plačevanja cestnine, so emisije CO2 za 20 % nižje od vrednosti iz leta 2002; zaradi manjšega števila vozil na ulicah lahko sredstva javnega prevoza vozijo hitreje in vedno več Londončanov se odloča za kolo kot prevozno sredstvo, s katerim pridejo v službo. Dodatni vir prihodkov je prispeval k izboljšanju javnega prevoza v Londonu. Ena izmed pobud za boj proti podnebnim spremembam je nova agencija (London Climate Change Agency), ki bo v sodelovanju s podjetji v zasebnem sektorju izvajala energetske projekte s ciljem malo ali nič ogljika po vsem Londonu, pri čemer bo uporabljala najčistejše tehnologije in ustvarjala nove možnosti za gospodarski razvoj. Poleg tega župan mesta do leta 2008 načrtuje uvedbo območja nizkih emisij, za katerega bo veljala prepoved vožnje na širšem območju Londona za tista tovorna vozila, potovalne in druge avtobuse ter taksije, ki najbolj obremenjujejo okolje.

V Italiji je več kot 350 lokalnih oblasti (komunalni in pokrajinski organi) sprejelo tako imenovane „Lokalne agende 21“, ki jih tudi izvajajo. Leta 1999 so se združile z namenom nadaljnje širitve pobude in dosežkov integriranih lokalnih načrtov. Na osnovi vrste kazalnikov je vsako mesto pripravilo strategijo za zmanjšanje emisij CO2, ki predvideva zmanjšanje porabe energije, ozaveščenost različnih skupin prebivalstva oziroma ciljnih skupin (med drugim tudi v izobraževalnih ustanovah), pospeševanje skupne ekološke ozaveščenosti, izvajanje kratkoročnih, srednjeročnih in dolgoročnih akcij in informativnih dejavnosti.

3.9   Energetske usluge — raje kot energija sama

Družbo je treba spodbujati, da spozna, da ljudje nočejo uporabljati energije same, ampak želijo usluge oziroma koristi, ki jih energija ponuja, kot so toplota, razsvetljava in javni prevoz. Nekatere od teh koristi, povezane z energijo, se lahko vzpostavi tudi brez same energije — z oblikovanjem zgradb, ki jih ogreva sonce, in omogočanjem dostopa do storitev, ki jih ljudje potrebujejo, ne da bi pri tem morali uporabiti avtomobile.

Načelo upravljanja energije po pogodbi se mora več uporabljati po vsej EU, da se vsem skupnostim zagotovi dostop do prihranka energije, ki ga lahko ustvarijo družbe za varčevanje z energijo. Uporabniki imajo koristi od zalog energije, ki jo dobavijo družbe za varčevanje z energijo, kar jim omogoča posodobljen energetski sistem, ne da bi bilo v te družbe treba vlagati ali jih upravljati. Družbe za varčevanje z energijo ne delujejo le kot ponudniki energije, ampak ponujajo tudi usluge v zvezi z energijo, kot so npr. ukrepi za energetsko učinkovitost. Lokalne oblasti igrajo tu pomembno vlogo zaupanja vrednih posrednikov pri energetskih projektih, s tem ko omogočajo namestitev energetsko učinkovitih naprav in dodeljujejo subvencije za energetsko učinkovite posodobitve v občinskih stanovanjih. Lokalne oblasti so v odličnem položaju, da širijo možnosti za varčevanje z energijo, tako da ustanavljajo družbe za varčevanje z energijo ali da spodbujajo ponudnike energije, da sami postanejo take družbe, s tem ko uveljavljajo celoto ukrepov za gospodinjstva ali vračajo stroške varčevanja z energijo. Bistveno je, da lokalne in regionalne oblasti sodelujejo, da lahko vsi akterji notranjega ali poslovnega trga dostopajo do prihrankov energije.

3.10   Bolj učinkovita raba energije

EU se mora osredotočiti na to, da od enote energije, ki jo porabimo, iztrži več, zlasti z uporabo visokoučinkovitih aparatov, skupno proizvodnjo toplote in elektrike ter izoliranjem zgradb, da se toplota v njih ohrani.

Leta 1990 je mestni svet Leicestra (Anglija) določil cilj, da zmanjša porabo energije in emisije CO2 za 50 % do leta 2025. Poudarek je bil na spreminjanju porabe energije v mestu s pomočjo „pametnih“ števcev, ki so bili nameščeni po vsem mestu in so pošiljali podatke nazaj v mestni svet vsakih 30 minut. Mestni svet je ustanovil tudi center za energijo, ki skupnosti ponuja celotne energetske usluge, vključno s prodajo aparatov z učinkovito porabo energije in aparatov, ki uporabljajo obnovljive vire energije. Center za energijo je začetnik razvoja tehnologij z malo ogljika, te tehnologije podpira in ustvarja povezave med potrošniki in ponudniki. Lokalne trgovce je tudi usposobil za namestitev tehnologij z malo ogljika.

3.11   Preskrbeti obnovljivo energijo, kjer je le mogoče

Lokalne in regionalne oblasti proizvedejo 16 % BDP v Evropi. Številne zdaj podrobno opisujejo nekatere oblike obnovljivih virov energije za del ali vso njihovo porabo in so to postavile za merilo pri gradnji novih stanovanj.

Londonsko okrožje Lewisham je sprejelo politiko oskrbe z zeleno energijo leta 1999. Do novembra 2000 je vsa porabljena energija izvirala iz obnovljivih virov in tako so postali tretji največji kupec zelene energije v zahodni Evropi. Zaradi nezadostne stabilnosti pri dobavi zelene elektrike je bilo leta 2004, v času drugega razpisnega postopka, le 80 % elektrike iz obnovljivih virov. Cilj Lewishama je bil prispevati k ustanovitvi trga elektrike iz obnovljivih virov in mnogi organi lokalne oblasti in javnih služb zdaj sledijo temu cilju.

3.12   Vključevanje dimenzije podnebnih sprememb in ocena vpliva

Evropske, nacionalne, regionalne in lokalne politike je treba ocenjevati, da se ugotovi njihova pripravljenost na grožnje varstvu podnebja. To je mogoče doseči z rednimi ocenami vpliva, pa tudi s pritiskanjem na nacionalne vlade, da razmislijo o uvedbi finančnih spodbud za bolj trajnostno porabo energije.

Svet okrožja Middlesborough (Anglija) je uvedel ocenjevalni postopek za opredelitev vplivov podnebnih sprememb med celo vrsto služb sveta. V sodelovanju z nevladno organizacijo so oblikovali modul za oceno vpliva podnebnih sprememb, ki je vsem službam sveta omogočil oceno potencialnega vpliva spreminjanja vremenskih razmer na usluge, ki jih ponujajo. Na 16 področjih storitev, ki so bila ocenjena, je prišlo do sprememb v ponudbi storitev, npr. v primeru poplav se povečajo sredstva za cestne službe, občinske zgradbe je treba opremiti s ščiti, ki preprečujejo preveliko segrevanje in prekomerno bleščanje, ponovno je treba tudi razvrstiti bituminozne cestne površine, ker je v naslednjih 20 letih pričakovati dodatne stroške zaradi vročine.

3.13   Vključitev skupnosti v obravnavanje podnebnih sprememb

Obsežnost izziva za varstvo podnebja pomeni, da bo prilagoditev na podnebne spremembe in ublažitev le-teh imela pravi učinek le, če se jih lotimo z vseh vidikov družbe, od lokalne in regionalne vlade, do potrošnikov in podjetij. Potrebna bo tudi celota ukrepov, da bomo lahko kar najbolje izkoristili boljšo kakovost življenja, ki jo prinaša boj proti podnebnim spremembam. Mnogo rešitev za podnebne spremembe, ki so tukaj predstavljene, bodo delovale le kot del celote ukrepov. Občutno zmanjšanje uporabe avtomobilov bo na primer večini sprejemljivo, če bodo imeli na voljo javne dobrine visoke kakovosti v lokalni skupnosti in dobro organiziran javni prevoz. Vpliv manjše uporabe lastnega prevoza bo vodil k manjši gostoti prometa in bolj prostemu pretoku blaga in storitev ter izboljšanju pretoka javnega prevoza, kot so to dosegli v conah, kjer se plačuje cestnina, v osrednjem Londonu. To prispeva k privlačnosti drugih oblik trajnostne mobilnosti, kot je npr. kolesarjenje. Da bi dosegli ta „primerni krog“ izboljševanja, morajo biti vključeni vsi elementi skupnosti.

Londonsko okrožje Islington je pobudnik projekta „ambasadorji energije“, v katerem sodelujejo posamezniki, usposobljeni za svetovanje o energetski učinkovitosti in vključevanju skupnosti. Obiskujejo lokalne prebivalce, mala in srednje velika podjetja ter šole, z namenom da bi poudarili pomen porabe energije v okrožju in predstavili metode za zmanjšanje porabe s pomočjo zdravstvenih pregledov stavb.

4.   Priporočila Odbora regij

Odbor regij

| 4.1 | poziva Komisijo, da uvidi, da je podnebne spremembe treba reševati s pristopom „portfelja“, s sodelovanjem vseh delov vlade in v partnerstvu z zasebnim sektorjem, zdravstvenim varstvom, javnimi in izobraževalnimi skupinami ter organizacijami za energetsko učinkovitost; |
| --- | --- |

4.1

poziva Komisijo, da uvidi, da je podnebne spremembe treba reševati s pristopom „portfelja“, s sodelovanjem vseh delov vlade in v partnerstvu z zasebnim sektorjem, zdravstvenim varstvom, javnimi in izobraževalnimi skupinami ter organizacijami za energetsko učinkovitost;

| 4.2 | poziva Komisijo, da se zave edinstvene vloge lokalnih in regionalnih vlad in jim omogoči zadostna sredstva za predstavitvene projekte in projekte za širjenje ter da to vlogo naredi javno v političnih dokumentih, kot je prihodnja bela knjiga o energetski učinkovitosti; |
| --- | --- |

4.2

poziva Komisijo, da se zave edinstvene vloge lokalnih in regionalnih vlad in jim omogoči zadostna sredstva za predstavitvene projekte in projekte za širjenje ter da to vlogo naredi javno v političnih dokumentih, kot je prihodnja bela knjiga o energetski učinkovitosti;

| 4.3 | prosi, da EU upošteva nove cilje zmanjšanja emisij za 60–80 % do 2025, ki jih je Evropski svet sprejel marca 2005, kot minimum, in zagotovi, da se ta ista raven prizadevanja nadaljuje na mednarodni ravni, vključno z okvirno konvencijo ZN o podnebnih spremembah; |
| --- | --- |

4.3

prosi, da EU upošteva nove cilje zmanjšanja emisij za 60–80 % do 2025, ki jih je Evropski svet sprejel marca 2005, kot minimum, in zagotovi, da se ta ista raven prizadevanja nadaljuje na mednarodni ravni, vključno z okvirno konvencijo ZN o podnebnih spremembah;

| 4.4 | pozdravlja poudarek, ki ga je na boj proti podnebnim spremembam dalo sedanje predsedstvo EU in G8, in poziva prihodnja predsedstva EU, da temu sledijo; |
| --- | --- |

4.4

pozdravlja poudarek, ki ga je na boj proti podnebnim spremembam dalo sedanje predsedstvo EU in G8, in poziva prihodnja predsedstva EU, da temu sledijo;

| 4.5 | podpira Komisijo in nacionalne vlade, da ocenijo vpliv svojih politik in politik STO ter mednarodnih finančnih institucij, kot je Svetovna banka; |
| --- | --- |

4.5

podpira Komisijo in nacionalne vlade, da ocenijo vpliv svojih politik in politik STO ter mednarodnih finančnih institucij, kot je Svetovna banka;

| 4.6 | poziva Komisijo, naj si prizadeva za odstranitev izdelkov, ki najbolj neučinkovito porabljajo energijo, s tem da zviša stopnje za najnižjo dovoljeno energetsko učinkovitost naprav za 10 % oziroma za 20 % vsakih nekaj let, in sicer v vseh kategorijah, kjer je občutna razlika v porabi energije med najboljšimi in najslabšimi; |
| --- | --- |

4.6

poziva Komisijo, naj si prizadeva za odstranitev izdelkov, ki najbolj neučinkovito porabljajo energijo, s tem da zviša stopnje za najnižjo dovoljeno energetsko učinkovitost naprav za 10 % oziroma za 20 % vsakih nekaj let, in sicer v vseh kategorijah, kjer je občutna razlika v porabi energije med najboljšimi in najslabšimi;

| 4.7 | prosi Komisijo, da spozna, da občutno povečanje števila novih stanovanj, ki bo nujno potrebno zaradi naraščajočega števila prebivalstva, zlasti v mestih, ponuja veliko priložnost za uvedbo obveznih standardov energetske učinkovitosti v stavbah, ki so mnogo višji kot v direktivi o energetski učinkovitosti stavb iz leta 2002. Te priložnosti se ne sme zamuditi. Gradbeni standardi morajo biti tudi bolj osredotočeni na spodbujanje uporabe naravne sence in prezračevanja, da se zmanjša odvisnost od klimatizacije; |
| --- | --- |

4.7

prosi Komisijo, da spozna, da občutno povečanje števila novih stanovanj, ki bo nujno potrebno zaradi naraščajočega števila prebivalstva, zlasti v mestih, ponuja veliko priložnost za uvedbo obveznih standardov energetske učinkovitosti v stavbah, ki so mnogo višji kot v direktivi o energetski učinkovitosti stavb iz leta 2002. Te priložnosti se ne sme zamuditi. Gradbeni standardi morajo biti tudi bolj osredotočeni na spodbujanje uporabe naravne sence in prezračevanja, da se zmanjša odvisnost od klimatizacije;

| 4.8 | podpira vključevanje podnebnih sprememb v načrtovanje in upravljanje vodnih virov; |
| --- | --- |

4.8

podpira vključevanje podnebnih sprememb v načrtovanje in upravljanje vodnih virov;

| 4.9 | prosi Komisijo, da pri razvoju novih oblik zavarovanja, ki priznavajo in upoštevajo podnebne spremembe, tesno sodeluje z zasebnim sektorjem; |
| --- | --- |

4.9

prosi Komisijo, da pri razvoju novih oblik zavarovanja, ki priznavajo in upoštevajo podnebne spremembe, tesno sodeluje z zasebnim sektorjem;

| 4.10 | prosi Komisijo, da zagotovi lokalnim in regionalnim oblastem boljši in enotnejši dostop do veljavnih podatkov o porabi energije v realnem času, ki so pomembni za lokalno raven in čim bolj geografsko natančni, vendar še vedno spoštujejo zasebnost posameznih uporabnikov; Brez teh podatkov je nemogoče, da bi lahko lokalne in regionalne oblasti usmerjale h gospodarstvu z malo ogljika; |
| --- | --- |

4.10

prosi Komisijo, da zagotovi lokalnim in regionalnim oblastem boljši in enotnejši dostop do veljavnih podatkov o porabi energije v realnem času, ki so pomembni za lokalno raven in čim bolj geografsko natančni, vendar še vedno spoštujejo zasebnost posameznih uporabnikov; Brez teh podatkov je nemogoče, da bi lahko lokalne in regionalne oblasti usmerjale h gospodarstvu z malo ogljika;

| 4.11 | poziva Komisijo, da preuči prispevek lokalnih strategij in ukrepov za boj proti podnebnim spremembam k ciljem lizbonske strategije, ki se nanašajo na zaposlovanje, rast in konkurenčnost, ter ustvari boljše povezave med lizbonsko politično agendo in politikami o podnebnih spremembah; |
| --- | --- |

4.11

poziva Komisijo, da preuči prispevek lokalnih strategij in ukrepov za boj proti podnebnim spremembam k ciljem lizbonske strategije, ki se nanašajo na zaposlovanje, rast in konkurenčnost, ter ustvari boljše povezave med lizbonsko politično agendo in politikami o podnebnih spremembah;

| 4.12 | poziva Komisijo in nacionalne vlade, da oblikujejo enotno komunikacijsko kampanjo v sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi oblastmi, z namenom da se opredeli in spozna nujnost položaja podnebnih sprememb in potreba po takojšnjem ukrepanju; |
| --- | --- |

4.12

poziva Komisijo in nacionalne vlade, da oblikujejo enotno komunikacijsko kampanjo v sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi oblastmi, z namenom da se opredeli in spozna nujnost položaja podnebnih sprememb in potreba po takojšnjem ukrepanju;

| 4.13 | poziva Komisijo, da razvija že obstoječe delo, začeto na lokalni in regionalni ravni, ki se nanaša na družbene neenakosti in neenakosti med spoloma v zvezi z vplivom podnebnih sprememb, da se prepreči nesorazmeren vpliv podnebnih sprememb na ženske; |
| --- | --- |

4.13

poziva Komisijo, da razvija že obstoječe delo, začeto na lokalni in regionalni ravni, ki se nanaša na družbene neenakosti in neenakosti med spoloma v zvezi z vplivom podnebnih sprememb, da se prepreči nesorazmeren vpliv podnebnih sprememb na ženske;

| 4.14 | podpira predlog, da se sredstva za financiranje regionalne politike uporabijo za trajnostni razvoj (in podnebne spremembe); |
| --- | --- |

4.14

podpira predlog, da se sredstva za financiranje regionalne politike uporabijo za trajnostni razvoj (in podnebne spremembe);

| 4.15 | poziva Komisijo, da spodbuja močnejše povezave med prihodnjo tematsko strategijo o mestnem okolju in tematsko strategijo o kakovosti zraka, da se zagotovi vključitev v boj proti podnebnim spremembam na vseh političnih področjih; |
| --- | --- |

4.15

poziva Komisijo, da spodbuja močnejše povezave med prihodnjo tematsko strategijo o mestnem okolju in tematsko strategijo o kakovosti zraka, da se zagotovi vključitev v boj proti podnebnim spremembam na vseh političnih področjih;

| 4.16 | poziva Svet ministrov, da postavijo višje in dolgoročnejše cilje za obnovljivo energijo in s tem omogočijo lokalnim nosilcem odločanja, da povečajo zmogljivost lokalne obnovljive energije; |
| --- | --- |

4.16

poziva Svet ministrov, da postavijo višje in dolgoročnejše cilje za obnovljivo energijo in s tem omogočijo lokalnim nosilcem odločanja, da povečajo zmogljivost lokalne obnovljive energije;

| 4.17 | poziva Komisijo, da si prizadeva za sodelovanje z lokalnimi in regionalnimi oblastmi in njihovimi evropskimi mrežami za razvoj močne vizije za prihodnost z malo ogljika, za različne vrste mest in geografskih območij, za kar najboljšo uporabo obstoječe tehnologije in razvoja potrebnih temeljev strokovnega znanja, da se bo uresničila prihodnost z resnično malo ogljika. To mora omogočiti Komisija z večjim poudarkom na izmenjavi najboljših praks na lokalni in regionalni ravni. |
| --- | --- |

4.17

poziva Komisijo, da si prizadeva za sodelovanje z lokalnimi in regionalnimi oblastmi in njihovimi evropskimi mrežami za razvoj močne vizije za prihodnost z malo ogljika, za različne vrste mest in geografskih območij, za kar najboljšo uporabo obstoječe tehnologije in razvoja potrebnih temeljev strokovnega znanja, da se bo uresničila prihodnost z resnično malo ogljika. To mora omogočiti Komisija z večjim poudarkom na izmenjavi najboljših praks na lokalni in regionalni ravni.

V Bruslju, 17. novembra 2005

Predsednik

Odbora regij

Peter STRAUB

---

(1)  UL C 22, 24.1.2001 s. 30.

1

(2)  V toplih dneh lahko temperatura zraka v mestnih območjih doseže približno 4 °C več kot v območjih okrog mesta. V mestih lahko kombinacija prostranih mestnih in primestnih pokrajin, kjer je malo vetra in oblakov, povzroči učinek „toplotnega otoka“.

2

(3)  Naslednji primeri so bili zbrani na podlagi neposrednega znanja in mrež lokalnih vlad široma po EU. Precej primerov je iz Združenega kraljestva, kjer so nacionalna združenja lokalnih vlad pripravila nacionalne projekte za boj proti podnebnim spremembam. Poročevalec ugotavlja, da je še veliko drugih primerov po vsej EU in pozdravlja večje osredotočanje na spodbujanje mednarodne izmenjave izkušenj, ki jo podpira EU.

3

---

| 16.5.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 115/95 |
| --- | --- | --- | --- |

16.5.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 115/95

---

Predhodno poročilo Odbora regij o izvajanju Direktive o odlaganju odpadkov na odlagališčih (1999/31/ES) na regionalni in lokalni ravni

(2006/C 115/21)

ODBOR REGIJ JE —

ob upoštevanju prošnje Evropske komisije z dne 10. decembra 2004, da pripravi predhodno poročilo o izvajanju Direktive o odlaganju odpadkov na odlagališčih (1999/31ES) na regionalni in lokalni ravni v skladu s členom 265(1) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti;

ob upoštevanju protokola o sodelovanju med Evropsko komisijo in Odborom regij iz septembra 2001, ki Odbor regij spodbuja, da „pripravi strateške dokumente za pregled zadev, za katere Komisija meni, da so pomembne“; ta predhodna poročila naj bi podrobneje raziskala težave na področjih, kjer ima Odbor regij ustrezne lokalne informacijske vire;

ob upoštevanju sklepa svojega predsednika z dne 20. januarja 2005, da komisijo za trajnostni razvoj zadolži za pripravo prehodnega poročila o tej temi;

ob upoštevanju Direktive Sveta 1999/31/ES z dne 26. aprila 1999 o odlaganju odpadkov na odlagališčih;

ob upoštevanju poročila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o nacionalnih strategijah za zmanjšanje količine biorazgradljivih komunalnih odpadkov, namenjenih za odlagališča, v skladu s členom 5(1) Direktive 1999/31/ES o odlaganju odpadkov na odlagališčih (KOM(2005) 105 končno);

ob upoštevanju Direktive Sveta o odpadkih z dne 15. julija 1975 (75/442/EGS) (Waste Framework Directive), spremenjene z Direktivama 91/156/EGS in 91/692/EGS ter Odločbami 76/431/EGS, 94/3/ES in 96/350/ES;

ob upoštevanju mnenja Odbora regij o sporočilu Komisije z naslovom K tematski strategiji za preprečevanje in recikliranje odpadkov (KOM(2003) 301 končno — CdR 239/2003 (1));

ob upoštevanju rezultatov raziskave o izvajanju Direktive o odlaganju odpadkov na odlagališčih (1999/31 ES) na regionalni in lokalni ravni, ki jo je naročil Odbor regij (2);

ob upoštevanju svojega osnutka predhodnega poročila (CdR 254/2005 rev. 1), ki ga je komisija za trajnostni razvoj sprejela 6. oktobra 2005 (poročevalec: g. Wim van Gelder, kraljevi komisar, provinca Zelandija (NL/EPP));

ker

| 1) | se je v zadnjih desetletjih količina odpadkov v Evropi znatno povečala. Preprečevanje, obdelava in odstranjevanje odpadkov predstavljajo glavne okoljske izzive v EU. Glede na to je šesti okoljski akcijski program EU opredelil preprečevanje in ravnanje z odpadki kot prvo prednostno nalogo; |
| --- | --- |

1)

se je v zadnjih desetletjih količina odpadkov v Evropi znatno povečala. Preprečevanje, obdelava in odstranjevanje odpadkov predstavljajo glavne okoljske izzive v EU. Glede na to je šesti okoljski akcijski program EU opredelil preprečevanje in ravnanje z odpadki kot prvo prednostno nalogo;

| 2) | odlaganje odpadkov na odlagališčih, kot način odstranjevanja odpadkov, še vedno prevladuje v mnogih delih EU. Odlagališča z nizkimi okoljskimi standardi pogosto predstavljajo grožnjo za zdravje ljudi in za okolje, saj onesnažujejo zrak, vodo in zemljo ter prispevajo h globalnemu segrevanju z ustvarjanjem toplogrednih plinov; |
| --- | --- |

2)

odlaganje odpadkov na odlagališčih, kot način odstranjevanja odpadkov, še vedno prevladuje v mnogih delih EU. Odlagališča z nizkimi okoljskimi standardi pogosto predstavljajo grožnjo za zdravje ljudi in za okolje, saj onesnažujejo zrak, vodo in zemljo ter prispevajo h globalnemu segrevanju z ustvarjanjem toplogrednih plinov;

| 3) | bi po tako imenovani hierarhiji odpadkov, moralo biti odlaganje odpadkov zadnja možnost. Prednost morajo imeti preprečevanje, ponovna uporaba in recikliranje odpadkov; |
| --- | --- |

3)

bi po tako imenovani hierarhiji odpadkov, moralo biti odlaganje odpadkov zadnja možnost. Prednost morajo imeti preprečevanje, ponovna uporaba in recikliranje odpadkov;

| 4) | sta bila načelo bližine in cilj samozadostnosti pri odstranjevanju odpadkov na vseh ravneh opredeljena kot temelja evropskih politik ravnanja z odpadki — |
| --- | --- |

4)

sta bila načelo bližine in cilj samozadostnosti pri odstranjevanju odpadkov na vseh ravneh opredeljena kot temelja evropskih politik ravnanja z odpadki —

na 62. plenarnem zasedanju 16. in 17. novembra 2005 (seja z dne 17. novembra) soglasno sprejel naslednje predhodno poročilo.

1.   Stališča Odbora regij

Odbor regij

Splošne ugotovitve

| 1.1 | pozdravlja prošnjo Evropske komisije za poročilo, ker je to prvo te vrste, ki obravnava izvajanje direktive EU o okoljski politiki na regionalni in lokalni ravni, in tako krepi sodelovanje med Komisijo in Odborom regij; |
| --- | --- |

1.1

pozdravlja prošnjo Evropske komisije za poročilo, ker je to prvo te vrste, ki obravnava izvajanje direktive EU o okoljski politiki na regionalni in lokalni ravni, in tako krepi sodelovanje med Komisijo in Odborom regij;

| 1.2 | pozdravlja močno udeležbo regionalnih in lokalnih organov pri raziskavi o izvajanju direktive o odlaganju odpadkov na odlagališčih na regionalni in lokalni ravni, ki kaže pomen te direktive za regionalno in lokalno raven; |
| --- | --- |

1.2

pozdravlja močno udeležbo regionalnih in lokalnih organov pri raziskavi o izvajanju direktive o odlaganju odpadkov na odlagališčih na regionalni in lokalni ravni, ki kaže pomen te direktive za regionalno in lokalno raven;

| 1.3 | opozarja, da je zaradi različnega demografskega in geografskega položaja, različnih organizacijskih struktur in sistemov za ravnanje z odpadki v državah članicah, njihovih regijah in občinah podoba izvajanja direktive o odlaganju odpadkov na odlagališčih na regionalni in lokalni ravni v EU-25 različna; |
| --- | --- |

1.3

opozarja, da je zaradi različnega demografskega in geografskega položaja, različnih organizacijskih struktur in sistemov za ravnanje z odpadki v državah članicah, njihovih regijah in občinah podoba izvajanja direktive o odlaganju odpadkov na odlagališčih na regionalni in lokalni ravni v EU-25 različna;

| 1.4 | poudarja, da so lokalne in regionalne oblasti v EU-25 pristojne za izvajanje velikega dela okoljske politike EU, v okviru katere ravnanje z odpadki predstavlja enega najpomembnejših elementov. Pristojnosti za dodeljevanje dovoljenj za odlaganje, odobritev načrtov za ureditev odlagališč in postopkov v zvezi z zaprtjem, nadzorom in inšpekcijskimi pregledi imajo največkrat regionalne oblasti, medtem ko lokalne oblasti v glavnem igrajo pomembno vlogo pri lokalizaciji odlagališč in so pristojne za infrastrukturo za zbiranje gospodinjskih odpadkov. Za izvajanje direktive je zato potrebno tesno sodelovanje med vsemi ravnmi vlade; |
| --- | --- |

1.4

poudarja, da so lokalne in regionalne oblasti v EU-25 pristojne za izvajanje velikega dela okoljske politike EU, v okviru katere ravnanje z odpadki predstavlja enega najpomembnejših elementov. Pristojnosti za dodeljevanje dovoljenj za odlaganje, odobritev načrtov za ureditev odlagališč in postopkov v zvezi z zaprtjem, nadzorom in inšpekcijskimi pregledi imajo največkrat regionalne oblasti, medtem ko lokalne oblasti v glavnem igrajo pomembno vlogo pri lokalizaciji odlagališč in so pristojne za infrastrukturo za zbiranje gospodinjskih odpadkov. Za izvajanje direktive je zato potrebno tesno sodelovanje med vsemi ravnmi vlade;

| 1.5 | poudarja, da odmik od preprostega odstranjevanja odpadkov k bolj trajnostnim politikam, ki se osredotočajo na preprečevanje, ponovno uporabo in recikliranje, zahteva veliko truda ter dodatne človeške in finančne vire znotraj regionalnih in lokalnih oblasti; |
| --- | --- |

1.5

poudarja, da odmik od preprostega odstranjevanja odpadkov k bolj trajnostnim politikam, ki se osredotočajo na preprečevanje, ponovno uporabo in recikliranje, zahteva veliko truda ter dodatne človeške in finančne vire znotraj regionalnih in lokalnih oblasti;

| 1.6 | ugotavlja, da se učinki politik ravnanja z odpadki na splošno in zlasti politik o odlaganju odpadkov na odlagališčih najmočneje občutijo na lokalni ravni, in zato zahteva posebno udeležbo lokalnih zainteresiranih strani. Večina regionalnih in lokalnih organov se posvetuje z lokalnim prebivalstvom o načrtovani lokalizaciji odlagališč in o postopkih izdaje dovoljenj. Medtem ko se z nevladnimi organizacijami posvetuje približno polovica organov, pa so lokalni podjetniki le redko vključeni; |
| --- | --- |

1.6

ugotavlja, da se učinki politik ravnanja z odpadki na splošno in zlasti politik o odlaganju odpadkov na odlagališčih najmočneje občutijo na lokalni ravni, in zato zahteva posebno udeležbo lokalnih zainteresiranih strani. Večina regionalnih in lokalnih organov se posvetuje z lokalnim prebivalstvom o načrtovani lokalizaciji odlagališč in o postopkih izdaje dovoljenj. Medtem ko se z nevladnimi organizacijami posvetuje približno polovica organov, pa so lokalni podjetniki le redko vključeni;

Prizadevanja za izvajanje in trenutna stopnja izvajanja

| 1.7 | meni, da so v večini držav članic na nacionalni in/ali regionalni ravni vložili zelo veliko truda v prenos direktive o odlaganju odpadkov na odlagališčih v nacionalno in/ali regionalno zakonodajo. Vendar pa cela vrsta držav članic ni upoštevala roka (3) za določitev nacionalne strategije za zmanjšanje količine biorazgradljivih odpadkov, namenjenih za odlagališča, in je tako časovno omejevala dosego ciljev o zmanjšanju; |
| --- | --- |

1.7

meni, da so v večini držav članic na nacionalni in/ali regionalni ravni vložili zelo veliko truda v prenos direktive o odlaganju odpadkov na odlagališčih v nacionalno in/ali regionalno zakonodajo. Vendar pa cela vrsta držav članic ni upoštevala roka (3) za določitev nacionalne strategije za zmanjšanje količine biorazgradljivih odpadkov, namenjenih za odlagališča, in je tako časovno omejevala dosego ciljev o zmanjšanju;

| 1.8 | ugotavlja, da so odgovori na vprašanja v vprašalniku in dodatne raziskave pokazali velike razlike v stopnji izvajanja direktive v EU. Mnoge države članice in skladno s tem tudi veliko število lokalnih in regionalnih oblasti se srečujejo s težavami pri izpolnjevanju te direktive, medtem ko se druge prilagajajo zahtevam brez večjih težav; |
| --- | --- |

1.8

ugotavlja, da so odgovori na vprašanja v vprašalniku in dodatne raziskave pokazali velike razlike v stopnji izvajanja direktive v EU. Mnoge države članice in skladno s tem tudi veliko število lokalnih in regionalnih oblasti se srečujejo s težavami pri izpolnjevanju te direktive, medtem ko se druge prilagajajo zahtevam brez večjih težav;

| 1.9 | poudarja, da je bilo po mnenju regionalnih in lokalnih oblasti vloženega ogromno truda za zagotovitev odlagališč, ki ustrezajo tehničnim zahtevam. V številnih državah članicah pa si bo treba za to še naprej prizadevati. Za veliko večino obstoječih odlagališč velja, da že zdaj ustrezajo zahtevam direktive ali da jih bodo posodobili do leta 2007, tista, ki ne bodo ustrezala, pa bodo zaprli; |
| --- | --- |

1.9

poudarja, da je bilo po mnenju regionalnih in lokalnih oblasti vloženega ogromno truda za zagotovitev odlagališč, ki ustrezajo tehničnim zahtevam. V številnih državah članicah pa si bo treba za to še naprej prizadevati. Za veliko večino obstoječih odlagališč velja, da že zdaj ustrezajo zahtevam direktive ali da jih bodo posodobili do leta 2007, tista, ki ne bodo ustrezala, pa bodo zaprli;

| 1.10 | ugotavlja, da obstoječa odlagališča v novih državah članicah trenutno na splošno manj ustrezajo zahtevam direktive kot odlagališča v starih državah članicah, v glavnem zato, ker v novih državah članicah ni daljše tradicije reševanja težav z odpadki in ker so bile nacionalne strategije za ravnanje z odpadki šele nedavno uveljavljene; |
| --- | --- |

1.10

ugotavlja, da obstoječa odlagališča v novih državah članicah trenutno na splošno manj ustrezajo zahtevam direktive kot odlagališča v starih državah članicah, v glavnem zato, ker v novih državah članicah ni daljše tradicije reševanja težav z odpadki in ker so bile nacionalne strategije za ravnanje z odpadki šele nedavno uveljavljene;

| 1.11 | obžaluje, da večina lokalnih in regionalnih organov oblasti meni, da niso bili dovolj obveščeni oziroma udeleženi pri posvetovanju v zvezi s procesom prenosa in poznejšega izvajanja v posameznih državah članicah. V starih državah članicah je na splošno višja raven posvetovanja, v novih pa višja raven obveščanja; |
| --- | --- |

1.11

obžaluje, da večina lokalnih in regionalnih organov oblasti meni, da niso bili dovolj obveščeni oziroma udeleženi pri posvetovanju v zvezi s procesom prenosa in poznejšega izvajanja v posameznih državah članicah. V starih državah članicah je na splošno višja raven posvetovanja, v novih pa višja raven obveščanja;

| 1.12 | pozdravlja dejstvo, da je direktiva o odlaganju odpadkov na odlagališčih imela vlogo pri povečanju prenosa pristojnosti na regionalne in lokalne organe oblasti pri obravnavanju odlagališč v nekaterih državah, zlasti v novih državah članicah, vendar obžaluje, da je te prenose le redko spremljal tudi prenos finančnih sredstev in človeških virov, ki bi izvršili nove naloge. Tako je na regionalne in lokalne oblasti padlo dodatno breme; |
| --- | --- |

1.12

pozdravlja dejstvo, da je direktiva o odlaganju odpadkov na odlagališčih imela vlogo pri povečanju prenosa pristojnosti na regionalne in lokalne organe oblasti pri obravnavanju odlagališč v nekaterih državah, zlasti v novih državah članicah, vendar obžaluje, da je te prenose le redko spremljal tudi prenos finančnih sredstev in človeških virov, ki bi izvršili nove naloge. Tako je na regionalne in lokalne oblasti padlo dodatno breme;

| 1.13 | trdi, da se je tudi zaradi izvajanja direktive o odlaganju odpadkov na odlagališčih zmanjšala količina biorazgradljivih odpadkov, namenjenih za odlagališča. Večji upad beležijo na območjih, kjer so regionalni in lokalni organi, že preden je začela veljati direktiva o odlaganju odpadkov na odlagališčih, vzpostavili ukrepe za zmanjšanje količine biorazgradljivih odpadkov, kot so kampanje za boljšo ozaveščenost, gradnja infrastrukture za ločeno zbiranje in zakonski instrumenti (npr. uredbe o selektivnem zbiranju); |
| --- | --- |

1.13

trdi, da se je tudi zaradi izvajanja direktive o odlaganju odpadkov na odlagališčih zmanjšala količina biorazgradljivih odpadkov, namenjenih za odlagališča. Večji upad beležijo na območjih, kjer so regionalni in lokalni organi, že preden je začela veljati direktiva o odlaganju odpadkov na odlagališčih, vzpostavili ukrepe za zmanjšanje količine biorazgradljivih odpadkov, kot so kampanje za boljšo ozaveščenost, gradnja infrastrukture za ločeno zbiranje in zakonski instrumenti (npr. uredbe o selektivnem zbiranju);

| 1.14 | poudarja, da direktiva predpisuje le cilje za odvračanje odpadkov od odlaganja na odlagališčih, ne določa pa ciljev za uporabo drugih programov za ravnanje z odpadki, na primer določitev ciljev za recikliranje, kot je to določila direktiva o odpadni električni in elektronski opremi (direktiva WEE); |
| --- | --- |

1.14

poudarja, da direktiva predpisuje le cilje za odvračanje odpadkov od odlaganja na odlagališčih, ne določa pa ciljev za uporabo drugih programov za ravnanje z odpadki, na primer določitev ciljev za recikliranje, kot je to določila direktiva o odpadni električni in elektronski opremi (direktiva WEE);

Pomen odlagališč odpadkov

| 1.15 | ponavlja, da so velika neskladja znotraj EU glede nastajanja in ravnanja z odpadki na splošno in še zlasti glede pomena odlaganja na odlagališčih. Nekatere države članice so uspele ločiti nastajanje odpadkov od gospodarske rasti, občutno zmanjšati količino biorazgradljivih odpadkov, namenjenih za odlagališča, in že sedaj izpolniti prihodnje cilje za zmanjšanje, ki so določeni v direktivi. V drugih državah članicah pa nastala količina odpadkov strmo raste, odlaganje na odlagališčih pa še vedno prevladuje; |
| --- | --- |

1.15

ponavlja, da so velika neskladja znotraj EU glede nastajanja in ravnanja z odpadki na splošno in še zlasti glede pomena odlaganja na odlagališčih. Nekatere države članice so uspele ločiti nastajanje odpadkov od gospodarske rasti, občutno zmanjšati količino biorazgradljivih odpadkov, namenjenih za odlagališča, in že sedaj izpolniti prihodnje cilje za zmanjšanje, ki so določeni v direktivi. V drugih državah članicah pa nastala količina odpadkov strmo raste, odlaganje na odlagališčih pa še vedno prevladuje;

| 1.16 | poudarja, da je v prihodnosti mogoče pričakovati zmanjšanje pomena odlaganja na odlagališčih po vsej EU, vsaj kar se tiče komunalnih odpadkov. Vendar pa bo kljub pobudam za preprečevanje in recikliranje še vedno obstajala potreba po odstranjevanju nevnetljivih odpadkov in ostankov, ki se jih ne da reciklirati, zato lahko pričakujemo, da bo odlaganje odpadkov na odlagališčih še vedno imelo vlogo v verigi odstranjevanja odpadkov; |
| --- | --- |

1.16

poudarja, da je v prihodnosti mogoče pričakovati zmanjšanje pomena odlaganja na odlagališčih po vsej EU, vsaj kar se tiče komunalnih odpadkov. Vendar pa bo kljub pobudam za preprečevanje in recikliranje še vedno obstajala potreba po odstranjevanju nevnetljivih odpadkov in ostankov, ki se jih ne da reciklirati, zato lahko pričakujemo, da bo odlaganje odpadkov na odlagališčih še vedno imelo vlogo v verigi odstranjevanja odpadkov;

Glavne težave z izvajanjem

| 1.17 | opredeljuje naslednje teme kot glavne težave, s katerimi se srečujejo lokalni in regionalni organi oblasti pri izvajanju direktive:






  a. | izpolnjevanje ciljev za zmanjšanje biorazgradljivih odpadkov, namenjenih za odlagališča: za regionalne in lokalne oblasti je to odločilno vprašanje, zlasti v državah članicah, v katerih so bile nacionalne strategije za zmanjšanje biorazgradljivih odpadkov šele nedavno sprejete ali pa sploh še ne. To pogosto ustreza pomanjkanju razvitega trga za ponovno uporabo biorazgradljivih odpadkov v teh državah. Poleg tega je težava tudi v pomanjkanju učinkovitih orodij za zmanjšanje količine biorazgradljivih odpadkov v nacionalnih strategijah; |
| --- | --- | --- |

1.17

opredeljuje naslednje teme kot glavne težave, s katerimi se srečujejo lokalni in regionalni organi oblasti pri izvajanju direktive:

a.

izpolnjevanje ciljev za zmanjšanje biorazgradljivih odpadkov, namenjenih za odlagališča: za regionalne in lokalne oblasti je to odločilno vprašanje, zlasti v državah članicah, v katerih so bile nacionalne strategije za zmanjšanje biorazgradljivih odpadkov šele nedavno sprejete ali pa sploh še ne. To pogosto ustreza pomanjkanju razvitega trga za ponovno uporabo biorazgradljivih odpadkov v teh državah. Poleg tega je težava tudi v pomanjkanju učinkovitih orodij za zmanjšanje količine biorazgradljivih odpadkov v nacionalnih strategijah;

| b. | zasnova in delovanje odlagališč ter skrb po zaprtju: večina organov oblasti meni, da so zasnova in delovanje odlagališč ter skrb po zaprtju zahtevne naloge oziroma zahtevne v določenih primerih; izgleda, da je skrb po zaprtju odlagališča najbolj težavna. Togost tehničnih zahtev včasih povzroča težave, ker ne dopušča možnosti prilagoditve posebnim geološkim okoliščinam, novim tehnikam ali novemu znanju; |
| --- | --- |

b.

zasnova in delovanje odlagališč ter skrb po zaprtju: večina organov oblasti meni, da so zasnova in delovanje odlagališč ter skrb po zaprtju zahtevne naloge oziroma zahtevne v določenih primerih; izgleda, da je skrb po zaprtju odlagališča najbolj težavna. Togost tehničnih zahtev včasih povzroča težave, ker ne dopušča možnosti prilagoditve posebnim geološkim okoliščinam, novim tehnikam ali novemu znanju;

| c. | pomanjkanje finančnih sredstev in človeških virov: prehod od politike, usmerjene predvsem v odlaganje, do bolj trajnostnih pristopov zahteva precejšnja finančna sredstva in človeške vire. Večina regionalnih in lokalnih organov oblasti meni, da je pomanjkanje teh virov velika težava, zlasti v novih državah članicah in posebno pri izvajanju ciljev za biorazgradljive odpadke; |
| --- | --- |

c.

pomanjkanje finančnih sredstev in človeških virov: prehod od politike, usmerjene predvsem v odlaganje, do bolj trajnostnih pristopov zahteva precejšnja finančna sredstva in človeške vire. Večina regionalnih in lokalnih organov oblasti meni, da je pomanjkanje teh virov velika težava, zlasti v novih državah članicah in posebno pri izvajanju ciljev za biorazgradljive odpadke;

| d. | slaba ozaveščenost javnosti: veliko regionalnih in lokalnih organov oblasti si močno prizadeva izboljšati ozaveščenost ljudi in spodbuditi državljane in podjetja, da sodelujejo v programih ločenega zbiranja odpadkov; |
| --- | --- |

d.

slaba ozaveščenost javnosti: veliko regionalnih in lokalnih organov oblasti si močno prizadeva izboljšati ozaveščenost ljudi in spodbuditi državljane in podjetja, da sodelujejo v programih ločenega zbiranja odpadkov;

| e. | zapletenost postopkov: kot rezultat direktive o odlaganju odpadkov na odlagališčih so posebno v državah, kjer prej ni bilo jasne politike o odlagališčih, postali postopki za pridobitev dovoljenj zelo zapleteni in dolgotrajni; |
| --- | --- |

e.

zapletenost postopkov: kot rezultat direktive o odlaganju odpadkov na odlagališčih so posebno v državah, kjer prej ni bilo jasne politike o odlagališčih, postali postopki za pridobitev dovoljenj zelo zapleteni in dolgotrajni;

| f. | črna odlagališča: odlaganje na odlagališčih je bil pogosto poceni način odstranjevanja odpadkov. Z rastjo odlagališčnih tarif se pogosto veča tudi odlaganje na črno, kar zahteva stroge protiukrepe; |
| --- | --- |

f.

črna odlagališča: odlaganje na odlagališčih je bil pogosto poceni način odstranjevanja odpadkov. Z rastjo odlagališčnih tarif se pogosto veča tudi odlaganje na črno, kar zahteva stroge protiukrepe;

| g. | prevoz odpadkov: kot rezultat direktive o odlaganju odpadkov na odlagališčih, so zaprli mnogo lokalnih odlagališč, nova odlagališča pa so zdaj namenjena širšim območjem. To pogosto vodi k povečanju transporta in s tem stroškov, ima pa tudi negativen vpliv na okolje. Še posebno se čuti v redko naseljenih območjih; |
| --- | --- |

g.

prevoz odpadkov: kot rezultat direktive o odlaganju odpadkov na odlagališčih, so zaprli mnogo lokalnih odlagališč, nova odlagališča pa so zdaj namenjena širšim območjem. To pogosto vodi k povečanju transporta in s tem stroškov, ima pa tudi negativen vpliv na okolje. Še posebno se čuti v redko naseljenih območjih;

| h. | pomanjkanje enakih konkurenčnih pogojev: zaradi različne časovne razporeditve izvajanja, različnih okoljskih standardov in stroškov odstranjevanja odpadkov ter delno različnih definicij recikliranja še ne obstajajo enaki konkurenčni pogoji med državami članicami (ponekod niti znotraj posamezne države članice). Zaradi tega se pogosto pojavljajo močne finančne spodbude za izvoz odpadkov — zakonit ali nezakonit — v sosednje države, kar je v nasprotju z načelom bližine in ciljem samozadostnosti pri odstranjevanju odpadkov. Poleg tega se vedno več odpadkov prevaža na daljše razdalje; |
| --- | --- |

h.

pomanjkanje enakih konkurenčnih pogojev: zaradi različne časovne razporeditve izvajanja, različnih okoljskih standardov in stroškov odstranjevanja odpadkov ter delno različnih definicij recikliranja še ne obstajajo enaki konkurenčni pogoji med državami članicami (ponekod niti znotraj posamezne države članice). Zaradi tega se pogosto pojavljajo močne finančne spodbude za izvoz odpadkov — zakonit ali nezakonit — v sosednje države, kar je v nasprotju z načelom bližine in ciljem samozadostnosti pri odstranjevanju odpadkov. Poleg tega se vedno več odpadkov prevaža na daljše razdalje;

| i. | nevarnost preveč ozkega pristopa: obstaja nevarnost, da direktiva spodbuja le k zmanjševanju komunalnih odpadkov, zanemarja pa druge kategorije odpadkov, kjer je zmanjšanje tudi izredno pomembno, npr. industrijski odpadki; |
| --- | --- |

i.

nevarnost preveč ozkega pristopa: obstaja nevarnost, da direktiva spodbuja le k zmanjševanju komunalnih odpadkov, zanemarja pa druge kategorije odpadkov, kjer je zmanjšanje tudi izredno pomembno, npr. industrijski odpadki;

| j. | pomanjkanje smernic: spodbujati ločeno zbiranje biorazgradljivih odpadkov in razviti trg za ponovno uporabo takih odpadkov je težko, zato ker za to ni smernic ali referenc; |
| --- | --- |

j.

pomanjkanje smernic: spodbujati ločeno zbiranje biorazgradljivih odpadkov in razviti trg za ponovno uporabo takih odpadkov je težko, zato ker za to ni smernic ali referenc;

Stroški in koristi

| 1.18 | ugotavlja, da regionalne in lokalne oblasti poročajo o povečanju stroškov za odlaganje odpadkov na odlagališčih, ki so nastali zaradi izvajanja direktive. Vendar glavno breme ne nosijo v tolikšni meri organi oblasti, kot upravljavci odlagališč, državljani in podjetja, ki jih prizadenejo višji stroški; |
| --- | --- |

1.18

ugotavlja, da regionalne in lokalne oblasti poročajo o povečanju stroškov za odlaganje odpadkov na odlagališčih, ki so nastali zaradi izvajanja direktive. Vendar glavno breme ne nosijo v tolikšni meri organi oblasti, kot upravljavci odlagališč, državljani in podjetja, ki jih prizadenejo višji stroški;

| 1.19 | ugotavlja, da je le manjšina lokalnih in regionalnih organov oblasti dobila posebna sredstva, ki delno ali v celoti zadostujejo za poravnavo stroškov izvajanja direktive o odlaganju odpadkov na odlagališčih, in da je bilo za tiste, ki so dobili ta dodatna sredstva, izvajanje direktive v splošnem lažje; |
| --- | --- |

1.19

ugotavlja, da je le manjšina lokalnih in regionalnih organov oblasti dobila posebna sredstva, ki delno ali v celoti zadostujejo za poravnavo stroškov izvajanja direktive o odlaganju odpadkov na odlagališčih, in da je bilo za tiste, ki so dobili ta dodatna sredstva, izvajanje direktive v splošnem lažje;

| 1.20 | poudarja pozitiven učinek direktive na okolje: po mnenju velike večine regionalnih in lokalnih organov je imelo izvajanje direktive pozitiven učinek na okolje. Pozitivni učinki se kažejo v zmanjšanju vpliva na površinsko in talno vodo, zemljo, zrak in zdravje ljudi. Poleg tega lahko prispeva še k zmanjšanju emisij toplogrednih plinov. Organi oblasti, ki ne vidijo pozitivnih učinkov na okolje ali pa le v manjši meri, so ponavadi iz držav članic, kjer je že prej veljala zakonodaja, podobna direktivi; |
| --- | --- |

1.20

poudarja pozitiven učinek direktive na okolje: po mnenju velike večine regionalnih in lokalnih organov je imelo izvajanje direktive pozitiven učinek na okolje. Pozitivni učinki se kažejo v zmanjšanju vpliva na površinsko in talno vodo, zemljo, zrak in zdravje ljudi. Poleg tega lahko prispeva še k zmanjšanju emisij toplogrednih plinov. Organi oblasti, ki ne vidijo pozitivnih učinkov na okolje ali pa le v manjši meri, so ponavadi iz držav članic, kjer je že prej veljala zakonodaja, podobna direktivi;

| 1.21 | poudarja, da je kot rezultat izvajanja direktive o odlaganju odpadkov na odlagališčih pričakovati, da se bodo v prihodnosti zmanjšali celotni stroški čiščenja zemlje in talne vode na odlagališčih; |
| --- | --- |

1.21

poudarja, da je kot rezultat izvajanja direktive o odlaganju odpadkov na odlagališčih pričakovati, da se bodo v prihodnosti zmanjšali celotni stroški čiščenja zemlje in talne vode na odlagališčih;

| 1.22 | poudarja, da večina lokalnih in regionalnih organov oblasti meni, da je izvajanje direktive o odlaganju odpadkov na odlagališčih pripomoglo k spodbujanju naprednejših tehnologij za odlaganje na odlagališčih, v primerjavi s položajem pred izvajanjem, in je zato doseglo okoljske in finančne koristi, npr. zajemanje odlagališčnega plina za proizvodnjo energije. Vendar direktiva ne pušča možnosti za uporabo novih tehnik in tako po začetnih tehnoloških izboljšavah ohranja položaj na mrtvi točki; |
| --- | --- |

1.22

poudarja, da večina lokalnih in regionalnih organov oblasti meni, da je izvajanje direktive o odlaganju odpadkov na odlagališčih pripomoglo k spodbujanju naprednejših tehnologij za odlaganje na odlagališčih, v primerjavi s položajem pred izvajanjem, in je zato doseglo okoljske in finančne koristi, npr. zajemanje odlagališčnega plina za proizvodnjo energije. Vendar direktiva ne pušča možnosti za uporabo novih tehnik in tako po začetnih tehnoloških izboljšavah ohranja položaj na mrtvi točki;

| 1.23 | poudarja, da izvajanje direktive o odlaganju odpadkov na odlagališčih lahko pomaga pri ustvarjanju novih delovnih mest v sektorju odpadkov, če prispeva k raznovrstnosti programov za ravnanje z odpadki; |
| --- | --- |

1.23

poudarja, da izvajanje direktive o odlaganju odpadkov na odlagališčih lahko pomaga pri ustvarjanju novih delovnih mest v sektorju odpadkov, če prispeva k raznovrstnosti programov za ravnanje z odpadki;

| 1.24 | ugotavlja, da velika večina regionalnih in lokalnih organov trdi, da prispevek, ki so ga zbrali upravljavci odlagališč, v celoti pokriva stroške odlaganja in tako izpolnjuje zahteve direktive; svari, da odlagališča, ki ne izpolnjujejo zahtev in omogočajo poceni odstranjevanje odpadkov, verjetno spodbujajo izvažanje odpadkov. Poleg tega nizke odlagališčne tarife ne spodbujajo dovolj bolj trajnostnega odstranjevanja odpadkov; |
| --- | --- |

1.24

ugotavlja, da velika večina regionalnih in lokalnih organov trdi, da prispevek, ki so ga zbrali upravljavci odlagališč, v celoti pokriva stroške odlaganja in tako izpolnjuje zahteve direktive; svari, da odlagališča, ki ne izpolnjujejo zahtev in omogočajo poceni odstranjevanje odpadkov, verjetno spodbujajo izvažanje odpadkov. Poleg tega nizke odlagališčne tarife ne spodbujajo dovolj bolj trajnostnega odstranjevanja odpadkov;

| 1.25 | ugotavlja, da lahko usmerjanje trga (odstranjevanja) odpadkov z uporabo finančnih instrumentov, kot so dajatve na odlaganje ali druge spodbude, pospeši bolj zaželene načine odstranjevanja odpadkov s pomočjo alternativnejših rešitev; |
| --- | --- |

1.25

ugotavlja, da lahko usmerjanje trga (odstranjevanja) odpadkov z uporabo finančnih instrumentov, kot so dajatve na odlaganje ali druge spodbude, pospeši bolj zaželene načine odstranjevanja odpadkov s pomočjo alternativnejših rešitev;

| 1.26 | ugotavlja, da v večini držav članic obstaja dajatev na odlaganje na odlagališčih in da so višine dajatev zelo različne. Vendar v več kot tretjini regionalnih in lokalnih organov niso uveljavili dajatve na odlaganje oziroma druge finančne spodbude, z namenom da bi zmanjšali količino biorazgradljivih odpadkov, namenjenih za odlagališča. V večini držav članic, v katerih je uveljavljena dajatev na odlaganje, je le-ta nakazana nazaj v splošni davčni sklad, v nekaterih primerih pa v posebne okoljske sklade, predvidene na primer za spodbujanje preprečevanja odpadkov in financiranje programov za recikliranje; |
| --- | --- |

1.26

ugotavlja, da v večini držav članic obstaja dajatev na odlaganje na odlagališčih in da so višine dajatev zelo različne. Vendar v več kot tretjini regionalnih in lokalnih organov niso uveljavili dajatve na odlaganje oziroma druge finančne spodbude, z namenom da bi zmanjšali količino biorazgradljivih odpadkov, namenjenih za odlagališča. V večini držav članic, v katerih je uveljavljena dajatev na odlaganje, je le-ta nakazana nazaj v splošni davčni sklad, v nekaterih primerih pa v posebne okoljske sklade, predvidene na primer za spodbujanje preprečevanja odpadkov in financiranje programov za recikliranje;

Dejavniki uspeha

| 1.27 | ugotavlja, da lahko naslednje dejavnike uspeha opredelimo kot nujno potrebne za uspešno izvajanje direktive o odlaganju odpadkov na odlagališčih:






  a. | proaktivni odnos: jasno je, da so se nekateri elementi prihodnje direktive v nekaj državah članicah začeli izvajati že v prvi polovici zadnjega desetletja, če ne še prej. Zaradi tega proaktivnega odnosa so se mnoge regionalne in lokalne oblasti relativno lahko uskladile z zahtevami v določenem roku, po tem ko je bila direktiva prenesena v nacionalno ali regionalno zakonodajo; |
| --- | --- | --- |

1.27

ugotavlja, da lahko naslednje dejavnike uspeha opredelimo kot nujno potrebne za uspešno izvajanje direktive o odlaganju odpadkov na odlagališčih:

a.

proaktivni odnos: jasno je, da so se nekateri elementi prihodnje direktive v nekaj državah članicah začeli izvajati že v prvi polovici zadnjega desetletja, če ne še prej. Zaradi tega proaktivnega odnosa so se mnoge regionalne in lokalne oblasti relativno lahko uskladile z zahtevami v določenem roku, po tem ko je bila direktiva prenesena v nacionalno ali regionalno zakonodajo;

| b. | umestitev izvajanja direktive v širši kontekst: izvajanje direktive se ne sme šteti za osamljen ukrep politike. Odstranjevanje odpadkov je del upravljanja materialnih virov in ga je treba umestiti v ta kontekst na ravni politike. Zato je pomembno razvijati integrirane nacionalne, regionalne in lokalne strategije, ki so povezane z drugimi programi ravnanja z odpadki, pa tudi z drugimi političnimi področji, npr. politiko preskrbe in učinkovitosti virov; |
| --- | --- |

b.

umestitev izvajanja direktive v širši kontekst: izvajanje direktive se ne sme šteti za osamljen ukrep politike. Odstranjevanje odpadkov je del upravljanja materialnih virov in ga je treba umestiti v ta kontekst na ravni politike. Zato je pomembno razvijati integrirane nacionalne, regionalne in lokalne strategije, ki so povezane z drugimi programi ravnanja z odpadki, pa tudi z drugimi političnimi področji, npr. politiko preskrbe in učinkovitosti virov;

| c. | regionalnim in lokalnim oblastem je treba dati sredstva za izpolnitev svojih obveznosti: zasnova novih programov za recikliranje in drugih alternativnih programov ravnanja z odpadki, kampanj za izboljšanje ozaveščenosti, posodabljanje odlagališč itd. zahtevajo znanje in človeške vire ter finančna sredstva znotraj regionalnih in lokalnih oblasti. Prenos sredstev z višje upravne ravni ali možnost, da organi oblasti predstavijo finančne mehanizme, je zato pogosto prvi pogoj za izpolnitev ciljev direktive o odlaganju odpadkov na odlagališčih; |
| --- | --- |

c.

regionalnim in lokalnim oblastem je treba dati sredstva za izpolnitev svojih obveznosti: zasnova novih programov za recikliranje in drugih alternativnih programov ravnanja z odpadki, kampanj za izboljšanje ozaveščenosti, posodabljanje odlagališč itd. zahtevajo znanje in človeške vire ter finančna sredstva znotraj regionalnih in lokalnih oblasti. Prenos sredstev z višje upravne ravni ali možnost, da organi oblasti predstavijo finančne mehanizme, je zato pogosto prvi pogoj za izpolnitev ciljev direktive o odlaganju odpadkov na odlagališčih;

| d. | sodelovanje vseh upravnih ravni in izmenjava informacij: nalogo prenosa direktive v prakso so skoraj v vseh državah članicah izvedle različne ravni vlade v tesnem sodelovanju, kar je za dobro izvajanje zelo pomembno. To vključuje izmenjavo znanja o tem, kako izpolniti nove, strožje zahteve za gradnjo odlagališč, obratovanje, zaprtje in skrb po zaprtju ter kako vpeljati alternativne programe za ravnanje z odpadki. Poleg tega mora politika ravnanja z odpadki pogosto premagati administrativne meje sosednjih občin in regij, na primer ko se uvaja skupne obrate za obdelavo odpadkov ali programe za recikliranje; |
| --- | --- |

d.

sodelovanje vseh upravnih ravni in izmenjava informacij: nalogo prenosa direktive v prakso so skoraj v vseh državah članicah izvedle različne ravni vlade v tesnem sodelovanju, kar je za dobro izvajanje zelo pomembno. To vključuje izmenjavo znanja o tem, kako izpolniti nove, strožje zahteve za gradnjo odlagališč, obratovanje, zaprtje in skrb po zaprtju ter kako vpeljati alternativne programe za ravnanje z odpadki. Poleg tega mora politika ravnanja z odpadki pogosto premagati administrativne meje sosednjih občin in regij, na primer ko se uvaja skupne obrate za obdelavo odpadkov ali programe za recikliranje;

| e. | finančne spodbude: ker podjetja v glavnem delujejo v skladu z gospodarsko logiko, je pomembno dajati spodbude za zmanjšanje količine odpadkov, namenjenih za odlagališča, s tem da se odlaganje odpadkov podraži, npr. z dajatvijo na odlaganje; |
| --- | --- |

e.

finančne spodbude: ker podjetja v glavnem delujejo v skladu z gospodarsko logiko, je pomembno dajati spodbude za zmanjšanje količine odpadkov, namenjenih za odlagališča, s tem da se odlaganje odpadkov podraži, npr. z dajatvijo na odlaganje;

| f. | podpora alternativ: da bi omejili odlaganje odpadkov na odlagališča, morajo imeti imetniki odpadkov na voljo druge načine obdelave odpadkov, ki so se ekonomsko sposobni obdržati. Zato je treba spodbujati te alternative, predvsem tam, kjer še ne obstajajo ali se uporabljajo nezadostno. Da bi se izognili povečanju prevoza odpadkov, je treba spodbujati rešitve na lokalni ravni, kot so domače kompostiranje ali obrati za obdelavo odpadkov na posesti podjetij; |
| --- | --- |

f.

podpora alternativ: da bi omejili odlaganje odpadkov na odlagališča, morajo imeti imetniki odpadkov na voljo druge načine obdelave odpadkov, ki so se ekonomsko sposobni obdržati. Zato je treba spodbujati te alternative, predvsem tam, kjer še ne obstajajo ali se uporabljajo nezadostno. Da bi se izognili povečanju prevoza odpadkov, je treba spodbujati rešitve na lokalni ravni, kot so domače kompostiranje ali obrati za obdelavo odpadkov na posesti podjetij;

| g. | boj proti črnim odlagališčem: naraščajoči stroški ravnanja z odpadki lahko privedejo do pogostejšega odlaganja odpadkov na črno. S kombinacijo ukrepov lahko preprečimo ali poskušamo preprečiti nezakonito odlaganje odpadkov. Ti ukrepi vsaj v prehodnem obdobju zahtevajo dodatne človeške vire; |
| --- | --- |

g.

boj proti črnim odlagališčem: naraščajoči stroški ravnanja z odpadki lahko privedejo do pogostejšega odlaganja odpadkov na črno. S kombinacijo ukrepov lahko preprečimo ali poskušamo preprečiti nezakonito odlaganje odpadkov. Ti ukrepi vsaj v prehodnem obdobju zahtevajo dodatne človeške vire;

| h. | izboljševanje ozaveščenosti javnosti in posvetovanje z zainteresiranimi stranmi: aktivna udeležba državljanov in podjetij je nepogrešljiva za zmanjševanje količine odpadkov, ki se proizvedejo in odlagajo na odlagališčih. Zato je nujno potrebno organizirati komunikacijske kampanje in posvetovanja z zainteresiranimi stranmi ter zagotoviti učinkovito infrastrukturo; |
| --- | --- |

h.

izboljševanje ozaveščenosti javnosti in posvetovanje z zainteresiranimi stranmi: aktivna udeležba državljanov in podjetij je nepogrešljiva za zmanjševanje količine odpadkov, ki se proizvedejo in odlagajo na odlagališčih. Zato je nujno potrebno organizirati komunikacijske kampanje in posvetovanja z zainteresiranimi stranmi ter zagotoviti učinkovito infrastrukturo;

Najboljše prakse

| 1.28 | poudarja, da v EU ne manjka primerov najboljših praks, ki se nanašajo na izvajanje direktive o odlaganju odpadkov na odlagališčih. Vključujejo nove tehnike in politične ukrepe, ki so se izkazali za uspešne. Navajamo le nekatere: |
| --- | --- |

1.28

poudarja, da v EU ne manjka primerov najboljših praks, ki se nanašajo na izvajanje direktive o odlaganju odpadkov na odlagališčih. Vključujejo nove tehnike in politične ukrepe, ki so se izkazali za uspešne. Navajamo le nekatere:

a)   Kampanja za izboljšanje ozaveščenosti javnosti

Partnerstvo za recikliranje v Devonu (The Devon Authorities Recycling Partnership) je organiziralo in izvedlo kampanjo za izobraževanje in izboljšanje ozaveščenosti o odpadkih po vsej državi, ki je trajala šest mesecev. Po objavi prošnje za podporo je to partnerstvo lokalnih oblasti od ministrstva za okolje, prehrano in kmetijske zadeve (DEFRA) prejelo 1 119 milijonov funtov za kampanjo in analizo le-te.

Cilji kampanje so bili:

| — | povečati količino recikliranega materiala, zlasti z večjim sodelovanjem v programih za recikliranje, in/ali kakovosti ter količine zbranega materiala, |
| --- | --- |

—

povečati količino recikliranega materiala, zlasti z večjim sodelovanjem v programih za recikliranje, in/ali kakovosti ter količine zbranega materiala,

| — | zbrati informacije o uporabi sedanjih obratov za recikliranje in ugotoviti, zakaj javnost sodeluje ali ne sodeluje v programih za recikliranje, ki so na voljo, in jo spodbujati k sodelovanju, |
| --- | --- |

—

zbrati informacije o uporabi sedanjih obratov za recikliranje in ugotoviti, zakaj javnost sodeluje ali ne sodeluje v programih za recikliranje, ki so na voljo, in jo spodbujati k sodelovanju,

| — | uporabiti zbrane informacije za to, da bo propaganda v prihodnje učinkovita pri izboljševanju ozaveščenosti javnosti. |
| --- | --- |

—

uporabiti zbrane informacije za to, da bo propaganda v prihodnje učinkovita pri izboljševanju ozaveščenosti javnosti.

Kampanja je bila sestavljena iz štirih glavnih delov: analiza ravnanja z odpadki, spremljanje sodelovanja, dejavnost „od vrat do vrat“ in mediji/izobraževanje.

Glavni rezultati kampanje so bili:

| — | prebivalci so pozitivno naravnani do recikliranja in želijo sodelovati, |
| --- | --- |

—

prebivalci so pozitivno naravnani do recikliranja in želijo sodelovati,

| — | za pomanjkanje sodelovanja ni krivo ravnodušje, ampak v glavnem praktični razlogi, kot so pomanjkanje kontejnerjev na ulicah, prevoznih sredstev in prostora za skladiščenje, |
| --- | --- |

—

za pomanjkanje sodelovanja ni krivo ravnodušje, ampak v glavnem praktični razlogi, kot so pomanjkanje kontejnerjev na ulicah, prevoznih sredstev in prostora za skladiščenje,

| — | sortiranje po kontejnerjih je najbolj pogosta oblika recikliranja, |
| --- | --- |

—

sortiranje po kontejnerjih je najbolj pogosta oblika recikliranja,

| — | sortiranje po kontejnerjih se je občutno povečalo, za 33 % v primerjavi z letom prej, |
| --- | --- |

—

sortiranje po kontejnerjih se je občutno povečalo, za 33 % v primerjavi z letom prej,

| — | naraščanje ostankov odpadkov, namenjenih za odlagališča, se je v letu 2002/2003 zmanjšala na 0,88 % v primerjavi s 3,3 % v letu 2001/2002, |
| --- | --- |

—

naraščanje ostankov odpadkov, namenjenih za odlagališča, se je v letu 2002/2003 zmanjšala na 0,88 % v primerjavi s 3,3 % v letu 2001/2002,

| — | ljudje želijo reciklirati karton in plastiko in v programe za sortiranje po kontejnerjih vključiti te materiale, kjer jih do zdaj še ni bilo, |
| --- | --- |

—

ljudje želijo reciklirati karton in plastiko in v programe za sortiranje po kontejnerjih vključiti te materiale, kjer jih do zdaj še ni bilo,

| — | oglaševanje prek televizije se je izkazalo za najučinkovitejši način. |
| --- | --- |

—

oglaševanje prek televizije se je izkazalo za najučinkovitejši način.

b)   Boj proti odlaganju na črno

V mestu Pezinok na Slovaškem so zaprtje občinskih odlagališč in višje odlagališčne tarife spodbudili odlaganje odpadkov na črno.

Zato so sprejeli naslednje ukrepe:

| — | izboljševanje ozaveščenosti javnosti, da se izboljša obveščenost državljanov, |
| --- | --- |

—

izboljševanje ozaveščenosti javnosti, da se izboljša obveščenost državljanov,

| — | izboljšanje okoljske vzgoje v šolah, |
| --- | --- |

—

izboljšanje okoljske vzgoje v šolah,

| — | ustanovitev okoljske policije in budno spremljanje, kako ljudje ravnajo z odpadki, |
| --- | --- |

—

ustanovitev okoljske policije in budno spremljanje, kako ljudje ravnajo z odpadki,

| — | dodelitev več pristojnosti uradnim organom, da lahko kaznujejo tiste, ki kršijo zakon o ravnanju z odpadki, |
| --- | --- |

—

dodelitev več pristojnosti uradnim organom, da lahko kaznujejo tiste, ki kršijo zakon o ravnanju z odpadki,

| — | povečanje kazni za posamezne osebe in podjetja ter poenostavitev postopkov za sankcioniranje, |
| --- | --- |

—

povečanje kazni za posamezne osebe in podjetja ter poenostavitev postopkov za sankcioniranje,

| — | namestitev zbiralnikov za odpadno železo v bližini odlagališč, da bi zmanjšali količino odpadkov na odlagališčih, |
| --- | --- |

—

namestitev zbiralnikov za odpadno železo v bližini odlagališč, da bi zmanjšali količino odpadkov na odlagališčih,

| — | namestitev stiskalnikov plastične embalaže poleg trgovin, ki prodajajo izdelke v plastičnih embalažah, |
| --- | --- |

—

namestitev stiskalnikov plastične embalaže poleg trgovin, ki prodajajo izdelke v plastičnih embalažah,

| — | državljanom je treba omogočiti tečaje za domače kompostiranje, |
| --- | --- |

—

državljanom je treba omogočiti tečaje za domače kompostiranje,

| — | sodelovanje z osnovnimi šolami pri organizaciji zbiranja sestavljene embalaže, |
| --- | --- |

—

sodelovanje z osnovnimi šolami pri organizaciji zbiranja sestavljene embalaže,

| — | uvedba plačila za odpadke iz stekla, |
| --- | --- |

—

uvedba plačila za odpadke iz stekla,

| — | povišanje tarif za komunalne odpadke, |
| --- | --- |

—

povišanje tarif za komunalne odpadke,

| — | znižanje tarif za sortirane odpadke. |
| --- | --- |

—

znižanje tarif za sortirane odpadke.

c)   Finančna podpora za projekte za preprečevanje in zmanjšanje količine odpadkov

V italijanski regiji Marche, ki je območje cilja 2, so za izvajanje strategije za preprečevanje in zmanjšanje proizvodnje komunalnih odpadkov uporabili sredstva iz evropskih strukturnih skladov. Ta strategija je bila v glavnem omogočena s financiranjem projektov, ki so se izvajali na lokalni ravni. Ker so občine v veliki meri sodelovale in ker so se pokazali dobri predhodni rezultati, so se v regiji odločili, da nadaljujejo s to shemo financiranja tudi po izteku financiranja iz skladov.

d)   Urejanje krajine po zaprtju odlagališč

V precej ravninski Nizozemski odlagališča, ki merijo 30 do 45 metrov v višino, precej izstopajo iz pokrajine. Iz estetskih razlogov je posebna pozornost namenjena urejanju krajine okrog odlagališč. Odlagališča po zaprtju pogosto namenijo rekreacijski dejavnosti, saj je prostor v državi omejen in zato drag. Zato in zaradi boljšega sprejemanja odlagališč v družbi le-ta po zaprtju pogosto prenavljajo.

Na območju Spaarnwoude najdemo tak primer nekdanjega odlagališča. Po zaprtju so ga preuredili v rekreacijsko območje z naslednjimi zmogljivostmi:

| — | smučarska dvorana, |
| --- | --- |

—

smučarska dvorana,

| — | stena za plezanje, |
| --- | --- |

—

stena za plezanje,

| — | območje za pešačenje, |
| --- | --- |

—

območje za pešačenje,

| — | steza za gorsko kolesarjenje, |
| --- | --- |

—

steza za gorsko kolesarjenje,

| — | sankaška steza. |
| --- | --- |

—

sankaška steza.

Poleg tega so območje zasadili z drevesi in grmičevjem, da se lepše vključi v okolico.

2.   Priporočila

Odbor regij

| 2.1 | priporoča Komisiji, državam članicam in regionalnim ter lokalnim oblastem, da posredujejo opisane dejavnike uspeha in tako zagotovijo boljše izvajanje; |
| --- | --- |

2.1

priporoča Komisiji, državam članicam in regionalnim ter lokalnim oblastem, da posredujejo opisane dejavnike uspeha in tako zagotovijo boljše izvajanje;

| 2.2 | predlaga, da se ustanovi strokovni center, kjer lahko nacionalne, regionalne in lokalne oblasti, upravljavci odlagališč, nevladne organizacije in druge zainteresirane strani dobijo informacije, nasvete glede posebnih težav (tehničnih in organizacijskih) in izmenjujejo najboljše prakse. Center bi tako prispeval k uporabi priporočil iz tega poročila v praksi. Najbolje bi bilo, da se ta strokovni center kot nova naloga vključi v že obstoječo organizacijo; |
| --- | --- |

2.2

predlaga, da se ustanovi strokovni center, kjer lahko nacionalne, regionalne in lokalne oblasti, upravljavci odlagališč, nevladne organizacije in druge zainteresirane strani dobijo informacije, nasvete glede posebnih težav (tehničnih in organizacijskih) in izmenjujejo najboljše prakse. Center bi tako prispeval k uporabi priporočil iz tega poročila v praksi. Najbolje bi bilo, da se ta strokovni center kot nova naloga vključi v že obstoječo organizacijo;

| 2.3 | priporoča, da se nove tehnike in napredek v znanju občasno ocenjujejo in posredujejo zainteresiranim stranem; |
| --- | --- |

2.3

priporoča, da se nove tehnike in napredek v znanju občasno ocenjujejo in posredujejo zainteresiranim stranem;

| 2.4 | priporoča, da se direktiva o odlaganju odpadkov na odlagališčih bolj vključi v evropsko politiko ravnanja z odpadki ter da se bolj kot sektorsko spodbuja integrirano izvajanje; |
| --- | --- |

2.4

priporoča, da se direktiva o odlaganju odpadkov na odlagališčih bolj vključi v evropsko politiko ravnanja z odpadki ter da se bolj kot sektorsko spodbuja integrirano izvajanje;

| 2.5 | poziva Komisijo, da omogoči nadaljnji razvoj pobud za recikliranje, zlasti s prihodnjo strategijo o preprečevanju in recikliranju, ter da tam, kjer je to primerno, vključi dodatne ukrepe, še posebej v manjših državah članicah, kjer je ekonomijo obsega težje doseči; |
| --- | --- |

2.5

poziva Komisijo, da omogoči nadaljnji razvoj pobud za recikliranje, zlasti s prihodnjo strategijo o preprečevanju in recikliranju, ter da tam, kjer je to primerno, vključi dodatne ukrepe, še posebej v manjših državah članicah, kjer je ekonomijo obsega težje doseči;

| 2.6 | poziva Komisijo, da si prizadeva za odstranitev pobud za „odpadni turizem“, ki so posledica različnih okoljskih standardov v državah članicah v zvezi z ravnanjem z odpadki/odlaganjem, ter za pospešitev uresničitve enakih konkurenčnih pogojev; |
| --- | --- |

2.6

poziva Komisijo, da si prizadeva za odstranitev pobud za „odpadni turizem“, ki so posledica različnih okoljskih standardov v državah članicah v zvezi z ravnanjem z odpadki/odlaganjem, ter za pospešitev uresničitve enakih konkurenčnih pogojev;

| 2.7 | poziva k boljši uskladitvi med nacionalnimi oblastmi, pristojnimi za dajatve na odlaganje. Z ozirom na to, da so dajatve na splošno precej občutljiva tema politike, ni nujno, da se bo uvedla enotna dajatev na odlaganje na evropski ravni; |
| --- | --- |

2.7

poziva k boljši uskladitvi med nacionalnimi oblastmi, pristojnimi za dajatve na odlaganje. Z ozirom na to, da so dajatve na splošno precej občutljiva tema politike, ni nujno, da se bo uvedla enotna dajatev na odlaganje na evropski ravni;

| 2.8 | priporoča Komisiji, da budno spremlja izvajanje direktive s pomočjo študij in drugih oblik in tako pomaga nacionalnim, regionalnim in lokalnim oblastem, da izpolnijo zahteve in se izognejo postopkom za ugotavljanje kršitev; to vključuje tudi dodelitev zadostnih človeških virov; |
| --- | --- |

2.8

priporoča Komisiji, da budno spremlja izvajanje direktive s pomočjo študij in drugih oblik in tako pomaga nacionalnim, regionalnim in lokalnim oblastem, da izpolnijo zahteve in se izognejo postopkom za ugotavljanje kršitev; to vključuje tudi dodelitev zadostnih človeških virov;

| 2.9 | poziva Komisijo, da preuči, ali je zmanjšanje količine biorazgradljivih odpadkov privedlo do drugih ukrepov, učinkovitejših pri zmanjševanju negativnih vplivov na okolje; |
| --- | --- |

2.9

poziva Komisijo, da preuči, ali je zmanjšanje količine biorazgradljivih odpadkov privedlo do drugih ukrepov, učinkovitejših pri zmanjševanju negativnih vplivov na okolje;

| 2.10 | poziva Komisijo, da pri pregledu direktive o odlaganju odpadkov na odlagališčih vključi več prožnosti v zvezi z:






  — | zahtevami glede zasnove in konstrukcije odlagališč, da se bodo lahko prilagodila na lokalne geološke razmere; to bo mogoče doseči s pomočjo opredelitve cilja (najnižja raven zaščite) in ne sredstev za dosego cilja; |
| --- | --- | --- |

2.10

poziva Komisijo, da pri pregledu direktive o odlaganju odpadkov na odlagališčih vključi več prožnosti v zvezi z:

—

zahtevami glede zasnove in konstrukcije odlagališč, da se bodo lahko prilagodila na lokalne geološke razmere; to bo mogoče doseči s pomočjo opredelitve cilja (najnižja raven zaščite) in ne sredstev za dosego cilja;

| — | novimi tehnologijami, da se prepreči stanje mirovanja, v katerem ni moč uporabiti novih tehnologij; |
| --- | --- |

—

novimi tehnologijami, da se prepreči stanje mirovanja, v katerem ni moč uporabiti novih tehnologij;

| 2.11 | poziva Komisijo, da vključi lokalno in regionalno raven v oblikovanje prihodnje evropske politike o ravnanju z odpadki na splošno in še posebej v zvezi z odlaganjem odpadkov na odlagališčih; |
| --- | --- |

2.11

poziva Komisijo, da vključi lokalno in regionalno raven v oblikovanje prihodnje evropske politike o ravnanju z odpadki na splošno in še posebej v zvezi z odlaganjem odpadkov na odlagališčih;

| 2.12 | poziva države članice, da zagotovijo, da njihove nacionalne strategije za zmanjševanje količine biorazgradljivih odpadkov, namenjenih za odlagališča, ne bodo vodile k odvračanju od odlaganja na odlagališčih in usmerjanju k sežiganju, ampak bodo vključevale tudi ukrepe, ki so učinkovitejši pri zmanjševanju negativnih vplivov na okolje; |
| --- | --- |

2.12

poziva države članice, da zagotovijo, da njihove nacionalne strategije za zmanjševanje količine biorazgradljivih odpadkov, namenjenih za odlagališča, ne bodo vodile k odvračanju od odlaganja na odlagališčih in usmerjanju k sežiganju, ampak bodo vključevale tudi ukrepe, ki so učinkovitejši pri zmanjševanju negativnih vplivov na okolje;

| 2.13 | poziva države članice, da zagotovijo polno vključenost regionalnih in lokalnih oblasti v ukrepe za prenos zakonodaje EU, saj so pristojne za izvajanje v praksi, kot je tudi v primeru direktive o odlaganju odpadkov na odlagališčih; |
| --- | --- |

2.13

poziva države članice, da zagotovijo polno vključenost regionalnih in lokalnih oblasti v ukrepe za prenos zakonodaje EU, saj so pristojne za izvajanje v praksi, kot je tudi v primeru direktive o odlaganju odpadkov na odlagališčih;

| 2.14 | poziva države članice, da zagotovijo, da prenos pristojnosti na regionalne in lokalne vlade spremlja tudi prenos sredstev; |
| --- | --- |

2.14

poziva države članice, da zagotovijo, da prenos pristojnosti na regionalne in lokalne vlade spremlja tudi prenos sredstev;

| 2.15 | poziva države članice, da spodbujajo tesno sodelovanje vseh ravni vlade za hitro izvajanje direktive; |
| --- | --- |

2.15

poziva države članice, da spodbujajo tesno sodelovanje vseh ravni vlade za hitro izvajanje direktive;

| 2.16 | poziva regionalne in lokalne skupnosti, da v polni meri vključijo vse zainteresirane strani zlasti v odločanje v zvezi z odlagališči ter v politiko ravnanj z odpadki na splošno; |
| --- | --- |

2.16

poziva regionalne in lokalne skupnosti, da v polni meri vključijo vse zainteresirane strani zlasti v odločanje v zvezi z odlagališči ter v politiko ravnanj z odpadki na splošno;

| 2.17 | je pripravljen igrati pomembno partnersko vlogo v okviru posvetovanj, ki naj bi spremljali zlasti prihodnje ocene direktive o odlaganju odpadkov na odlagališčih in politike o ravnanju z odpadki na splošno. |
| --- | --- |

2.17

je pripravljen igrati pomembno partnersko vlogo v okviru posvetovanj, ki naj bi spremljali zlasti prihodnje ocene direktive o odlaganju odpadkov na odlagališčih in politike o ravnanju z odpadki na splošno.

V Bruslju, 17. novembra 2005

Predsednik

Odbora regij

Peter STRAUB

---

(1)  UL C 73, 23.03.2004, str. 63.

1

(2)  Študija z rezultati raziskave bo objavljena konec leta 2005. Pri raziskavi, ki je potekala junija in julija 2005, je sodelovalo skoraj 200 regionalnih organov iz 23 držav članic. Podrobnosti o rezultatih najdete v dodatku (le v angleščini).

2

(3)  16. julij 2003 za stare države članice, 1. maj 2004 za nove.

3

---