# Euroopan unionin C 94/21.

| | ISSN 1725-2490 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 94 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 49. vuosikerta21. huhtikuu 2006 |

ISSN 1725-2490

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 94

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

49. vuosikerta21. huhtikuu 2006

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | I   Tiedonantoja |
| | Tilintarkastustuomioistuin |
| 2006/C 094/1 | Erityiskertomus nro 6/2005 Euroopan laajuisista liikenneverkoista (TEN-T) sekä komission vastaukset | 1 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

I   Tiedonantoja

Tilintarkastustuomioistuin

2006/C 094/1

Erityiskertomus nro 6/2005 Euroopan laajuisista liikenneverkoista (TEN-T) sekä komission vastaukset

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Tiedonantoja

Tilintarkastustuomioistuin

| 21.4.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 94/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.4.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 94/1

---

ERITYISKERTOMUS nro 6/2005

Euroopan laajuisista liikenneverkoista (TEN-T) sekä komission vastaukset

(annettu EY:n perustamissopimuksen 248 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan nojalla)

(2006/C 94/01)

SISÄLLYS

SANASTO

| I—IV | TIIVISTELMÄ |
| --- | --- |

I—IV

| 1—6 | JOHDANTO |
| --- | --- |

1—6

| 7—10 | TARKASTUKSEN SISÄLTÖ, TAVOITTEET JA LÄHESTYMISTAPA |
| --- | --- |

7—10

| 11—79 | HUOMAUTUKSET |
| --- | --- |

11—79

| 11—24 | TEN-T-rahoitustuen myöntäminen |
| --- | --- |

11—24

| 25—51 | Lainsäädäntökehys ja hallinnolliset menettelyt |
| --- | --- |

25—51

| 25—29 | Lainsäädännölliset ja säädöksiin liittyvät vaatimukset |
| --- | --- |

25—29

| 30—43 | Arviointi ja valinta |
| --- | --- |

30—43

| 44—51 | Hankkeiden seuranta |
| --- | --- |

44—51

| 52—64 | Organisaatiorakenne ja henkilöstön osoittaminen tehtäviin |
| --- | --- |

52—64

| 65—79 | EU:n liikenneinfrastruktuuria koskevan yhteisön rahoituksen koordinointi |
| --- | --- |

65—79

| 80—91 | PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET |
| --- | --- |

80—91

LIITE 1 — Euroopan laajuisten liikenneverkkojen hallintojärjestelmän kuvaus

Euroopan laajuisten liikenneverkkojen (TEN-T) lainsäädäntökehys ja toimintalinja

TEN-T-haku-, arviointi- ja valintamenettely

TEN-T-ohjelman organisaatiorakenne

TEN-T-ohjelman budjettikehys

LIITE 2 — Kartta TEN-T-ohjelman painopistealueista ja ensisijaisista hankkeista

Komission vastaukset

SANASTO

| EIP | — | Euroopan investointipankki |
| --- | --- | --- |
| EAKR | — | Euroopan aluekehitysrahasto |
| MEANS | — | Rakenteellisten toimien arviointimenetelmät, Measures for Evaluating Actions of a Structural Nature |
| TTK | — | Tutkimus, teknologinen kehittäminen ja esittely |
| TEN | — | Euroopan laajuiset verkot |
| TEN-T | — | Euroopan laajuiset liikenneverkot |

EIP

—

Euroopan investointipankki

EAKR

—

Euroopan aluekehitysrahasto

MEANS

—

Rakenteellisten toimien arviointimenetelmät, Measures for Evaluating Actions of a Structural Nature

TTK

—

Tutkimus, teknologinen kehittäminen ja esittely

TEN

—

Euroopan laajuiset verkot

TEN-T

—

Euroopan laajuiset liikenneverkot

TIIVISTELMÄ

| I | Euroopan yhteisö osallistuu Euroopan laajuisten liikenneverkkojen (TEN-T) luomiseen edistääkseen kansallisten liikenneverkkojen yhteenkuuluvuutta, yhteenliittämistä ja yhteentoimivuutta sekä näihin verkkoihin pääsyä koko unionin alueella. Tavoitteen saavuttamiseksi yhteisö rahoittaa teihin, rautateihin, sisävesiin, lentoasemiin, satamiin, satelliittinavigointiin ja liikenteenhallintajärjestelmiin liittyviä infrastruktuurihankkeita ja selvityksiä. Energian ja liikenteen pääosaston hallinnoima talousarvio vuosille 2000—2006 on 4 425 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

I

Euroopan yhteisö osallistuu Euroopan laajuisten liikenneverkkojen (TEN-T) luomiseen edistääkseen kansallisten liikenneverkkojen yhteenkuuluvuutta, yhteenliittämistä ja yhteentoimivuutta sekä näihin verkkoihin pääsyä koko unionin alueella. Tavoitteen saavuttamiseksi yhteisö rahoittaa teihin, rautateihin, sisävesiin, lentoasemiin, satamiin, satelliittinavigointiin ja liikenteenhallintajärjestelmiin liittyviä infrastruktuurihankkeita ja selvityksiä. Energian ja liikenteen pääosaston hallinnoima talousarvio vuosille 2000—2006 on 4 425 miljoonaa euroa.

| II | Tilintarkastustuomioistuin arvioi tarkastuksessaan, miten komission hallintojärjestelmä, johon kuuluvat myös lainsäädäntökehyksen suunnittelu ja täytäntöönpano, hallinnolliset menettelyt sekä sisäisen valvonnan järjestelmä, edisti Euroopan laajuisten liikenneverkkojen taloudellista, tehokasta ja vaikuttavaa täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

II

Tilintarkastustuomioistuin arvioi tarkastuksessaan, miten komission hallintojärjestelmä, johon kuuluvat myös lainsäädäntökehyksen suunnittelu ja täytäntöönpano, hallinnolliset menettelyt sekä sisäisen valvonnan järjestelmä, edisti Euroopan laajuisten liikenneverkkojen taloudellista, tehokasta ja vaikuttavaa täytäntöönpanoa.

| III | Tilintarkastustuomioistuin havaitsi seuraavaa:






  — | Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskevan 14 ensisijaisen hankkeen toteuttaminen on tällä hetkellä jäljessä aikataulustaan, ja ainoastaan kahdeksalla hankkeella 14:stä on realistisia mahdollisuuksia valmistua alkuperäisen aikataulun mukaisesti vuoteen 2010 mennessä (1). Varsinkin raja-alueilla toteutettavissa hankkeiden osissa on suuria ongelmia, sillä kansallisesti niihin kiinnitetään vähemmän huomiota ja ne edellyttävät suurempaa panostusta koordinointiin. |
| --- | --- | --- |

III

Tilintarkastustuomioistuin havaitsi seuraavaa:

—

Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskevan 14 ensisijaisen hankkeen toteuttaminen on tällä hetkellä jäljessä aikataulustaan, ja ainoastaan kahdeksalla hankkeella 14:stä on realistisia mahdollisuuksia valmistua alkuperäisen aikataulun mukaisesti vuoteen 2010 mennessä (1). Varsinkin raja-alueilla toteutettavissa hankkeiden osissa on suuria ongelmia, sillä kansallisesti niihin kiinnitetään vähemmän huomiota ja ne edellyttävät suurempaa panostusta koordinointiin.

| — | Rahoitustuki Euroopan laajuisille verkoille on myönnetty liian hajanaisesti eikä sitä kohdisteta riittävästi raja-alueiden hankkeisiin (tai hankkeiden osiin). Tällaisinaan Euroopan laajuiset verkot eivät voi tuottaa täysimääräistä eurooppalaista lisäarvoa. |
| --- | --- |

—

Rahoitustuki Euroopan laajuisille verkoille on myönnetty liian hajanaisesti eikä sitä kohdisteta riittävästi raja-alueiden hankkeisiin (tai hankkeiden osiin). Tällaisinaan Euroopan laajuiset verkot eivät voi tuottaa täysimääräistä eurooppalaista lisäarvoa.

| — | Edunsaajille ilmoitetuissa komission rahoituspäätöksissä on edelleen merkittäviä puutteita ja kahden tärkeimmän tukimuodon (selvitykset ja työt) tavoitteiden välinen ero ei ole riittävän selkeä. |
| --- | --- |

—

Edunsaajille ilmoitetuissa komission rahoituspäätöksissä on edelleen merkittäviä puutteita ja kahden tärkeimmän tukimuodon (selvitykset ja työt) tavoitteiden välinen ero ei ole riittävän selkeä.

| — | Komissio loi TEN-T-hankkeiden arvioimiseksi ja valitsemiseksi — monivuotisen ohjeellisen ohjelman hankkeiden monivuotisuudesta huolimatta — monimutkaisia vuosittaisia menettelyitä, mikä teki arvioinnista suhteellisen raskaan. Arvioinnin ja valinnan tekemiseksi ei myöskään ollut aina saatavilla kaikkia tietoja hankkeista. Komissio ei käyttänyt kaikkia Euroopan laajuisten verkkojen rahoitusta koskevassa asetuksessa vahvistettuja arviointiperusteita eikä arviointia ollut kaikissa tapauksissa dokumentoitu asianmukaisesti. |
| --- | --- |

—

Komissio loi TEN-T-hankkeiden arvioimiseksi ja valitsemiseksi — monivuotisen ohjeellisen ohjelman hankkeiden monivuotisuudesta huolimatta — monimutkaisia vuosittaisia menettelyitä, mikä teki arvioinnista suhteellisen raskaan. Arvioinnin ja valinnan tekemiseksi ei myöskään ollut aina saatavilla kaikkia tietoja hankkeista. Komissio ei käyttänyt kaikkia Euroopan laajuisten verkkojen rahoitusta koskevassa asetuksessa vahvistettuja arviointiperusteita eikä arviointia ollut kaikissa tapauksissa dokumentoitu asianmukaisesti.

| — | Komission toteuttaman hankkeiden valvonnan välineet ovat riittämättömät. Hanketta hallinnoivat virkamiehet eivät aina saa edunsaajien toimittamista erilaisista hankkeen tilaa ja edistymistä koskevista kertomuksista riittävän asianmukaista tietoa; kyseiset virkamiehet eivät myöskään tee järjestelmällisesti hanketarkastuksia paikalla tai jälkiarviointeja hankkeen vaikutuksista. |
| --- | --- |

—

Komission toteuttaman hankkeiden valvonnan välineet ovat riittämättömät. Hanketta hallinnoivat virkamiehet eivät aina saa edunsaajien toimittamista erilaisista hankkeen tilaa ja edistymistä koskevista kertomuksista riittävän asianmukaista tietoa; kyseiset virkamiehet eivät myöskään tee järjestelmällisesti hanketarkastuksia paikalla tai jälkiarviointeja hankkeen vaikutuksista.

| — | Komissiolle osoitettua hankkeiden arviointi- ja valvontatehtävää vaikeuttaa energian ja liikenteen pääosastossa TEN-T-toimiin osallistuvan henkilöstön liian suuri työtaakka. |
| --- | --- |

—

Komissiolle osoitettua hankkeiden arviointi- ja valvontatehtävää vaikeuttaa energian ja liikenteen pääosastossa TEN-T-toimiin osallistuvan henkilöstön liian suuri työtaakka.

| — | Komissio ei pysty liikenteen infrastruktuurihankkeisiin liittyvää yhteisön rahoitusta koordinoimalla havaitsemaan kaikkia sellaisia tapauksia, joissa rahoitusta on myönnetty liikaa tai päällekkäisesti. |
| --- | --- |

—

Komissio ei pysty liikenteen infrastruktuurihankkeisiin liittyvää yhteisön rahoitusta koordinoimalla havaitsemaan kaikkia sellaisia tapauksia, joissa rahoitusta on myönnetty liikaa tai päällekkäisesti.

| IV | Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että komissio:






  — | yhdessä jäsenvaltioiden kanssa asettaisi etusijalle TEN-T-hankkeiden sellaisten (etenkin raja-alueilla sijaitsevien) osa-alueiden rahoittamisen, joiden saaminen valmiiksi on välttämätöntä, mikäli Euroopan laajuisilla liikenneverkoilla halutaan saavuttaa eurooppalaista lisäarvoa, |
| --- | --- | --- |

IV

Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että komissio:

—

yhdessä jäsenvaltioiden kanssa asettaisi etusijalle TEN-T-hankkeiden sellaisten (etenkin raja-alueilla sijaitsevien) osa-alueiden rahoittamisen, joiden saaminen valmiiksi on välttämätöntä, mikäli Euroopan laajuisilla liikenneverkoilla halutaan saavuttaa eurooppalaista lisäarvoa,

| — | muuttaisi ja täydentäisi rahoitusta koskevan mallipäätöksen keskeisiä kohtia, erityisesti määrittelemällä selkeämmin toisaalta selvitysten ja toisaalta töiden yhteydessä yhteisrahoitettavien toimien tavoitteet, |
| --- | --- |

—

muuttaisi ja täydentäisi rahoitusta koskevan mallipäätöksen keskeisiä kohtia, erityisesti määrittelemällä selkeämmin toisaalta selvitysten ja toisaalta töiden yhteydessä yhteisrahoitettavien toimien tavoitteet,

| — | loisi yhtenäisen ja johdonmukaisen TEN-T-arviointimetodologian ja laatisi siitä julkisesti saatavilla olevan käsikirjan. Komission olisi myös vähennettävä hakemusten ja arviointilomakkeiden määrää ja tarkistettava niiden sisältöä siten, että se kattaa kaikki asianmukaiset lainsäädännölliset arviointi- ja valintaperusteet. Tällaisia arviointeja olisi tarvittaessa teetettävä ulkopuolisilla asiantuntijoilla, |
| --- | --- |

—

loisi yhtenäisen ja johdonmukaisen TEN-T-arviointimetodologian ja laatisi siitä julkisesti saatavilla olevan käsikirjan. Komission olisi myös vähennettävä hakemusten ja arviointilomakkeiden määrää ja tarkistettava niiden sisältöä siten, että se kattaa kaikki asianmukaiset lainsäädännölliset arviointi- ja valintaperusteet. Tällaisia arviointeja olisi tarvittaessa teetettävä ulkopuolisilla asiantuntijoilla,

| — | lujittaisi hankkeiden valvontaa määrittelemällä hankkeen tilaa koskevien kertomusten vähimmäisnormit sekä suorittamalla useammin hanketarkastuksia paikalla sekä hankkeen vaikutusten jälkiarviointeja; näin saataisiin tietoa siitä, kuinka Euroopan laajuisia liikenneverkkoja voitaisiin panna tehokkaammin täytäntöön ja yhteisön varoja voitaisiin käyttää tällä alalla mahdollisimman tehokkaasti, |
| --- | --- |

—

lujittaisi hankkeiden valvontaa määrittelemällä hankkeen tilaa koskevien kertomusten vähimmäisnormit sekä suorittamalla useammin hanketarkastuksia paikalla sekä hankkeen vaikutusten jälkiarviointeja; näin saataisiin tietoa siitä, kuinka Euroopan laajuisia liikenneverkkoja voitaisiin panna tehokkaammin täytäntöön ja yhteisön varoja voitaisiin käyttää tällä alalla mahdollisimman tehokkaasti,

| — | harkitsisi Euroopan laajuisten liikenneverkkojen hankkeiden hallinnoimista jälleen keskitetysti energian ja liikenteen pääosastossa ja mukauttaisi toimiin osallistuvan henkilöstön määrää ja asiantuntemusta, |
| --- | --- |

—

harkitsisi Euroopan laajuisten liikenneverkkojen hankkeiden hallinnoimista jälleen keskitetysti energian ja liikenteen pääosastossa ja mukauttaisi toimiin osallistuvan henkilöstön määrää ja asiantuntemusta,

| — | laatisi tarvittaessa yhdessä jäsenvaltioiden kanssa asianmukaisen oikeusperustan sekä asianmukaiset menettelyt ja välineet, joilla parannetaan liikenneinfrastruktuurin rahoituksen koordinointia ja yksilöidään tapaukset, joissa liian suuren tai päällekkäisen rahoituksen mahdollisuus on olemassa. |
| --- | --- |

—

laatisi tarvittaessa yhdessä jäsenvaltioiden kanssa asianmukaisen oikeusperustan sekä asianmukaiset menettelyt ja välineet, joilla parannetaan liikenneinfrastruktuurin rahoituksen koordinointia ja yksilöidään tapaukset, joissa liian suuren tai päällekkäisen rahoituksen mahdollisuus on olemassa.

JOHDANTO

| 1. | Maastrichtin sopimuksen tultua voimaan vuonna 1993 yhteisön tehtäväksi tuli myötävaikuttaa Euroopan laajuisten liikenneverkkojen (TEN-T) perustamiseen ja kehittämiseen (2). Jäsenvaltioiden ja kansainvälisten järjestöjen toteuttamien yhteistä etua koskevien hankkeiden tukemiseksi komissio laati 1990-luvun alussa Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskevat erityistoimet. Euroopan laajuisten liikenneverkkojen talousarviomenot ovat kasvaneet 182 miljoonasta eurosta vuonna 1993 aina 661 miljoonaan euroon vuonna 2005. |
| --- | --- |

1.

Maastrichtin sopimuksen tultua voimaan vuonna 1993 yhteisön tehtäväksi tuli myötävaikuttaa Euroopan laajuisten liikenneverkkojen (TEN-T) perustamiseen ja kehittämiseen (2). Jäsenvaltioiden ja kansainvälisten järjestöjen toteuttamien yhteistä etua koskevien hankkeiden tukemiseksi komissio laati 1990-luvun alussa Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskevat erityistoimet. Euroopan laajuisten liikenneverkkojen talousarviomenot ovat kasvaneet 182 miljoonasta eurosta vuonna 1993 aina 661 miljoonaan euroon vuonna 2005.

| 2. | Euroopan laajuisilla verkoilla pyritään edistämään kansallisten liikenneverkkojen yhteenliittämistä ja yhteentoimivuutta sekä pääsyä tällaisiin verkkoihin, ottaen erityisesti huomioon tarpeen liittää saarialueita, erillisalueita ja syrjäseutualueita yhteisön keskusalueisiin (3). |
| --- | --- |

2.

Euroopan laajuisilla verkoilla pyritään edistämään kansallisten liikenneverkkojen yhteenliittämistä ja yhteentoimivuutta sekä pääsyä tällaisiin verkkoihin, ottaen erityisesti huomioon tarpeen liittää saarialueita, erillisalueita ja syrjäseutualueita yhteisön keskusalueisiin (3).

| 3. | Energian ja liikenteen pääosasto hallinnoi Euroopan laajuisiin liikenneverkkoihin liittyviä yhteisön menoja suoraan (4). Liitteessä 1 annetaan kattava kuva Euroopan laajuisten liikenneverkkojen hallintojärjestelmän eri näkökohdista. Oikeudellisesta ja lainsäädännöllisestä näkökulmasta katsottuna Euroopan laajuisia verkkoja hallinnoidaan seuraavin säännöksin:






  — | Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskevat poliittiset suuntaviivat, joissa annetaan tavoitteet, ensisijaiset tavoitteet sekä toimenpiteiden laajat suuntaviivat. Niissä määritellään perusedellytykset, jotka hankkeen olisi täytettävä, jotta sitä voitaisiin pitää yhteisen edun mukaisena ja joka näin ollen voisi saada Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskevaa rahoitusta (5), |
| --- | --- | --- |

3.

Energian ja liikenteen pääosasto hallinnoi Euroopan laajuisiin liikenneverkkoihin liittyviä yhteisön menoja suoraan (4). Liitteessä 1 annetaan kattava kuva Euroopan laajuisten liikenneverkkojen hallintojärjestelmän eri näkökohdista. Oikeudellisesta ja lainsäädännöllisestä näkökulmasta katsottuna Euroopan laajuisia verkkoja hallinnoidaan seuraavin säännöksin:

—

Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskevat poliittiset suuntaviivat, joissa annetaan tavoitteet, ensisijaiset tavoitteet sekä toimenpiteiden laajat suuntaviivat. Niissä määritellään perusedellytykset, jotka hankkeen olisi täytettävä, jotta sitä voitaisiin pitää yhteisen edun mukaisena ja joka näin ollen voisi saada Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskevaa rahoitusta (5),

| — | Euroopan laajuisten verkkojen rahoitusta koskeva asetus, jossa annetaan kaikkia Euroopan laajuisia verkkoja — Euroopan laajuiset liikenneverkot mukaan lukien — koskevan yhteisön rahoitustuen myöntämistä koskevat yleiset säännöt (6), |
| --- | --- |

—

Euroopan laajuisten verkkojen rahoitusta koskeva asetus, jossa annetaan kaikkia Euroopan laajuisia verkkoja — Euroopan laajuiset liikenneverkot mukaan lukien — koskevan yhteisön rahoitustuen myöntämistä koskevat yleiset säännöt (6),

| — | monivuotinen ohjeellinen ohjelma 2001—2006 (7), jossa määritellään rahoituskehys Essenissä vuonna 1994 pidetyssä Eurooppa-neuvostossa hyväksytyille ensisijaisille hankkeille (niin kutsutut Essen-hankkeet, ks. liite 2) (8), yhteisön rahoitusosuus Galileo-hankkeelle sekä neljälle muulle yhtenäiselle hankeryhmälle (9), ja |
| --- | --- |

—

monivuotinen ohjeellinen ohjelma 2001—2006 (7), jossa määritellään rahoituskehys Essenissä vuonna 1994 pidetyssä Eurooppa-neuvostossa hyväksytyille ensisijaisille hankkeille (niin kutsutut Essen-hankkeet, ks. liite 2) (8), yhteisön rahoitusosuus Galileo-hankkeelle sekä neljälle muulle yhtenäiselle hankeryhmälle (9), ja

| — | komission rahoituspäätös, joka on jokaisen rahoitetun TEN-toimen oikeusperusta ja joka on ilmoitettava jäsenvaltioille ja edunsaajille. Poikkeustapauksissa rahoituspäätöksiä täydennetään avustussopimuksilla (10). |
| --- | --- |

—

komission rahoituspäätös, joka on jokaisen rahoitetun TEN-toimen oikeusperusta ja joka on ilmoitettava jäsenvaltioille ja edunsaajille. Poikkeustapauksissa rahoituspäätöksiä täydennetään avustussopimuksilla (10).

| 4. | Yhteisön rahoitustuki voi kuulua yhteen tai useampaan seuraavista avustusmuodoista: hankkeita koskevien selvitysten yhteisrahoitus, suora investointituki tai töihin myönnettävä suora tuki, Euroopan investointipankin tai muiden rahoituslaitosten myöntämien lainojen korkotuet, Euroopan investointirahaston tai muiden rahoituslaitosten lainatakuiden takuumaksut, osallistuminen investointirahastojen tai vastaavien rahoitusjärjestelmien riskipääomaan. |
| --- | --- |

4.

Yhteisön rahoitustuki voi kuulua yhteen tai useampaan seuraavista avustusmuodoista: hankkeita koskevien selvitysten yhteisrahoitus, suora investointituki tai töihin myönnettävä suora tuki, Euroopan investointipankin tai muiden rahoituslaitosten myöntämien lainojen korkotuet, Euroopan investointirahaston tai muiden rahoituslaitosten lainatakuiden takuumaksut, osallistuminen investointirahastojen tai vastaavien rahoitusjärjestelmien riskipääomaan.

| 5. | Euroopan laajuisten verkkojen rahoitusta koskevassa asetuksessa myönnetään kaudelle 2000—2006 yhteensä 4 875 miljoonaa euroa kaikille Euroopan laajuisia verkkoja koskeville aloille (liikenne, televiestintä ja energian infrastruktuuri); määrästä enintään 75 prosenttia voidaan myöntää näiden alojen monivuotisille ohjeellisille ohjelmille (11). Jäljelle jäävä vähintään 25 prosentin osuus voidaan käyttää monivuotisen ohjeellisen ohjelman ulkopuolisiin hankkeisiin. |
| --- | --- |

5.

Euroopan laajuisten verkkojen rahoitusta koskevassa asetuksessa myönnetään kaudelle 2000—2006 yhteensä 4 875 miljoonaa euroa kaikille Euroopan laajuisia verkkoja koskeville aloille (liikenne, televiestintä ja energian infrastruktuuri); määrästä enintään 75 prosenttia voidaan myöntää näiden alojen monivuotisille ohjeellisille ohjelmille (11). Jäljelle jäävä vähintään 25 prosentin osuus voidaan käyttää monivuotisen ohjeellisen ohjelman ulkopuolisiin hankkeisiin.

| 6. | Komissio myönsi 4 875 miljoonan euron kokonaismäärästä 4 425 miljoonaa euroa Euroopan laajuisia liikenneverkkoja varten; tästä määrästä on tähän mennessä varattu 70 prosenttia monivuotiselle ohjeelliselle ohjelmalle seuraavasti (12): |
| --- | --- |

6.

Komissio myönsi 4 875 miljoonan euron kokonaismäärästä 4 425 miljoonaa euroa Euroopan laajuisia liikenneverkkoja varten; tästä määrästä on tähän mennessä varattu 70 prosenttia monivuotiselle ohjeelliselle ohjelmalle seuraavasti (12):

| — | ensisijaisille hankkeille 1 551 miljoonaa euroa (50 prosenttia), |
| --- | --- |

—

ensisijaisille hankkeille 1 551 miljoonaa euroa (50 prosenttia),

| — | Galileo-ohjelmalle 680 miljoonaa euroa (22 prosenttia), |
| --- | --- |

—

Galileo-ohjelmalle 680 miljoonaa euroa (22 prosenttia),

| — | niin kutsutuille yhtenäisille hankeryhmille 815 miljoonaa euroa, jotka jakautuvat edelleen seuraavasti:






  — | 425 miljoonaa euroa (14 prosenttia) rautatieliikenteen pullonkaulojen poistamiseen, |
| --- | --- | --- |

—

niin kutsutuille yhtenäisille hankeryhmille 815 miljoonaa euroa, jotka jakautuvat edelleen seuraavasti:

—

425 miljoonaa euroa (14 prosenttia) rautatieliikenteen pullonkaulojen poistamiseen,

| — | 141 miljoonaa euroa (viisi prosenttia) yhteisön sisäisiin rajat ylittäviin hankkeisiin sekä rajat ylittäviin hankkeisiin kolmansien maiden kanssa, |
| --- | --- |

—

141 miljoonaa euroa (viisi prosenttia) yhteisön sisäisiin rajat ylittäviin hankkeisiin sekä rajat ylittäviin hankkeisiin kolmansien maiden kanssa,

| — | 249 miljoonaa euroa (kahdeksan prosenttia) älykkäitä liikennejärjestelmiä koskeville hankkeille (maantie- ja ilmailuliikenne), |
| --- | --- |

—

249 miljoonaa euroa (kahdeksan prosenttia) älykkäitä liikennejärjestelmiä koskeville hankkeille (maantie- ja ilmailuliikenne),

| — | 30 miljoonaa euroa (yksi prosentti) varaukseen. |
| --- | --- |

—

30 miljoonaa euroa (yksi prosentti) varaukseen.

Loput TEN-T-talousarviosta (vähintään 25 prosenttia) on varattu monivuotisten ohjeellisten ohjelmien ulkopuolisille hankkeille.

TARKASTUKSEN SISÄLTÖ, TAVOITTEET JA LÄHESTYMISTAPA

| 7. | Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa arvioitiin, miten komission hallintojärjestelmä, johon kuuluvat myös lainsäädäntökehyksen suunnittelu ja täytäntöönpano, hallinnolliset menettelyt sekä sisäisen valvonnan järjestelmä, edisti Euroopan laajuisten liikenneverkkojen taloudellista, tehokasta ja vaikuttavaa täytäntöönpanoa (13). |
| --- | --- |

7.

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa arvioitiin, miten komission hallintojärjestelmä, johon kuuluvat myös lainsäädäntökehyksen suunnittelu ja täytäntöönpano, hallinnolliset menettelyt sekä sisäisen valvonnan järjestelmä, edisti Euroopan laajuisten liikenneverkkojen taloudellista, tehokasta ja vaikuttavaa täytäntöönpanoa (13).

| 8. | Tarkastuksen erityisinä tavoitteina oli määritellä:






  a) | missä määrin yhteisön rahoitustuki, tukimuodot sekä yhteisön taloudelliseen osallistumiseen sovellettavat säännöt edistävät Euroopan laajuisten liikenneverkkojen tehokasta täytäntöönpanoa; |
| --- | --- | --- |

8.

Tarkastuksen erityisinä tavoitteina oli määritellä:

a)

missä määrin yhteisön rahoitustuki, tukimuodot sekä yhteisön taloudelliseen osallistumiseen sovellettavat säännöt edistävät Euroopan laajuisten liikenneverkkojen tehokasta täytäntöönpanoa;

| b) | olivatko komission rahoituspäätös sekä hallinnolliset menettelyt ja niiden täytäntöönpano asianmukaiset hankkeiden arvioimiseksi, valitsemiseksi ja valvomiseksi avoimesti tehokkuutta kuitenkaan vaarantamatta; |
| --- | --- |

b)

olivatko komission rahoituspäätös sekä hallinnolliset menettelyt ja niiden täytäntöönpano asianmukaiset hankkeiden arvioimiseksi, valitsemiseksi ja valvomiseksi avoimesti tehokkuutta kuitenkaan vaarantamatta;

| c) | edesauttavatko organisaatiorakenne ja henkilöstöresurssit TEN-T-toimien tehokasta hallinnointia; |
| --- | --- |

c)

edesauttavatko organisaatiorakenne ja henkilöstöresurssit TEN-T-toimien tehokasta hallinnointia;

| d) | voidaanko yhteisön rahoittamien liikenneinfrastruktuurihankkeiden koordinointia varten luoduilla komission mekanismeilla havaita liian suurina tai päällekkäisesti maksetut tuet. |
| --- | --- |

d)

voidaanko yhteisön rahoittamien liikenneinfrastruktuurihankkeiden koordinointia varten luoduilla komission mekanismeilla havaita liian suurina tai päällekkäisesti maksetut tuet.

Tilintarkastustuomioistuin tarkasti myös, missä määrin komissio on toteuttanut korjaavia toimia Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskevien aikaisempien huomautusten johdosta (14).

| 9. | Tilintarkastustuomioistuin tarkasti kaikki menettelyt ehdotusten jättämisestä tarvittaessa jälkikäteen toimitettaviin tilintarkastuksiin. Tilintarkastustuomioistuin laati osana järjestelmäanalyysiään kattavan kuvauksen komission hallintojärjestelmästä ja yksilöi keskeiset sisäiset tarkastukset. Komission toimittamista sisäisistä tarkastuksista kerättiin yhteensä 72 TEN-T-toimen otos säännönmukaisuutta koskevaa tarkastusta varten (15). Laajojen johtopäätösten tekemiseksi otos kattoi kaikkien 15 jäsenvaltion kaikki liikennemuodot (16) ja yli 577 miljoonan euron menot. Kaikista 72 poimitusta toimesta paikan päällä tarkastettiin yhteensä 35 tointa. |
| --- | --- |

9.

Tilintarkastustuomioistuin tarkasti kaikki menettelyt ehdotusten jättämisestä tarvittaessa jälkikäteen toimitettaviin tilintarkastuksiin. Tilintarkastustuomioistuin laati osana järjestelmäanalyysiään kattavan kuvauksen komission hallintojärjestelmästä ja yksilöi keskeiset sisäiset tarkastukset. Komission toimittamista sisäisistä tarkastuksista kerättiin yhteensä 72 TEN-T-toimen otos säännönmukaisuutta koskevaa tarkastusta varten (15). Laajojen johtopäätösten tekemiseksi otos kattoi kaikkien 15 jäsenvaltion kaikki liikennemuodot (16) ja yli 577 miljoonan euron menot. Kaikista 72 poimitusta toimesta paikan päällä tarkastettiin yhteensä 35 tointa.

| 10. | Tarkastus sisälsi myös TEN-T:n oikeusperustan ja komission hyväksymien rahoitusta koskevien mallipäätösten tarkistuksen. Lisäksi tilintarkastustuomioistuin lähetti toimivaltaisille kansallisille ministeriöille kyselylomakkeita ja teki henkilöstöille kyselyitä sellaisista aiheista kuin ohjelmatyö, hankkeen ennakkoarviointi, valinta, seuranta ja valvonta. Lopuksi se loi komission kanssa hankkeita koskevan tietokannan, joka sisältää tilastotietoja rahoitetuista TEN-T-toimista. |
| --- | --- |

10.

Tarkastus sisälsi myös TEN-T:n oikeusperustan ja komission hyväksymien rahoitusta koskevien mallipäätösten tarkistuksen. Lisäksi tilintarkastustuomioistuin lähetti toimivaltaisille kansallisille ministeriöille kyselylomakkeita ja teki henkilöstöille kyselyitä sellaisista aiheista kuin ohjelmatyö, hankkeen ennakkoarviointi, valinta, seuranta ja valvonta. Lopuksi se loi komission kanssa hankkeita koskevan tietokannan, joka sisältää tilastotietoja rahoitetuista TEN-T-toimista.

HUOMAUTUKSET

TEN-T-rahoitustuen myöntäminen

Euroopan laajuisten liikenneverkkojen ensisijaisten hankkeiden täytäntöönpano on hidasta

| 11. | Neuvoston ja Euroopan parlamentin hyväksymissä Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskevissa poliittisissa suuntaviivoissa liikenneverkkojen valmistumisen alkuperäiseksi määräajaksi vahvistettiin vuosi 2010 (17). Tähän mennessä on valmistunut vasta kolme näistä 14 ensisijaisesta hankkeesta, joista tehtiin päätös vuosina 1994 ja 1996, ja viiden muun oletetaan valmistuvan annettuun määräaikaan mennessä. Kuudesta jäljelle jäävästä hankkeesta oletetaan valmistuvan vuoteen 2010 mennessä vain hankkeen keskeiset osat. Erityisesti TEN-T-hankkeiden rajat ylittävät osat ovat viivästyneet, sillä ne saavat osakseen kansallisesti vähemmän huomiota ja edellyttävät jäsenvaltioilta suurempia koordinointiponnisteluita (ks. kohta 15). Vuonna 2003 komissio myönsi merkittävät viivästykset, jotka johtuvat pääasiassa yhteisön ja jäsenvaltioiden antamasta riittämättömästä rahoituksesta sekä unionin, kansallisia tai alueellisia julkisia varoja myöntävien tahojen välisen koordinaation puutteesta (18). |
| --- | --- |

11.

Neuvoston ja Euroopan parlamentin hyväksymissä Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskevissa poliittisissa suuntaviivoissa liikenneverkkojen valmistumisen alkuperäiseksi määräajaksi vahvistettiin vuosi 2010 (17). Tähän mennessä on valmistunut vasta kolme näistä 14 ensisijaisesta hankkeesta, joista tehtiin päätös vuosina 1994 ja 1996, ja viiden muun oletetaan valmistuvan annettuun määräaikaan mennessä. Kuudesta jäljelle jäävästä hankkeesta oletetaan valmistuvan vuoteen 2010 mennessä vain hankkeen keskeiset osat. Erityisesti TEN-T-hankkeiden rajat ylittävät osat ovat viivästyneet, sillä ne saavat osakseen kansallisesti vähemmän huomiota ja edellyttävät jäsenvaltioilta suurempia koordinointiponnisteluita (ks. kohta 15). Vuonna 2003 komissio myönsi merkittävät viivästykset, jotka johtuvat pääasiassa yhteisön ja jäsenvaltioiden antamasta riittämättömästä rahoituksesta sekä unionin, kansallisia tai alueellisia julkisia varoja myöntävien tahojen välisen koordinaation puutteesta (18).

| 12. | Laajentumisen seurauksena Euroopan parlamentti ja neuvosto päättivät lisätä mukaan 16 uutta ensisijaista hanketta (joiden valmistumisen määräajat vaihtelevat vuodesta 2008 vuoteen 2019) tarkistaessaan Euroopan laajuisten liikenneverkkojen poliittisia suuntaviivoja vuonna 2004 huolimatta nykyisten ensisijaisten hankkeiden valmistumisessa ilmenneistä ongelmista (ks. liite 2) (19). |
| --- | --- |

12.

Laajentumisen seurauksena Euroopan parlamentti ja neuvosto päättivät lisätä mukaan 16 uutta ensisijaista hanketta (joiden valmistumisen määräajat vaihtelevat vuodesta 2008 vuoteen 2019) tarkistaessaan Euroopan laajuisten liikenneverkkojen poliittisia suuntaviivoja vuonna 2004 huolimatta nykyisten ensisijaisten hankkeiden valmistumisessa ilmenneistä ongelmista (ks. liite 2) (19).

Määrärahoja myönnettäessä raja-alueita koskeviin osiin ei ole kohdennettu riittävästi varoja

| 13. | Euroopan laajuisten verkkojen ensisijaisena tavoitteena on kansallisten verkkojen yhteenkuuluvuuden, yhteenliittämisen ja yhteentoimivuuden sekä tällaisiin verkkoihin pääsyn varmistaminen koko Euroopan unionin alueella (ks. kohta 2). |
| --- | --- |

13.

Euroopan laajuisten verkkojen ensisijaisena tavoitteena on kansallisten verkkojen yhteenkuuluvuuden, yhteenliittämisen ja yhteentoimivuuden sekä tällaisiin verkkoihin pääsyn varmistaminen koko Euroopan unionin alueella (ks. kohta 2).

| 14. | Analysoitaessa TEN-T-määrärahojen jakautumista unionin 15 jäsenvaltion kesken vuosina 2001—2003 todettiin, että joitakin harvoja poikkeuksia lukuun ottamatta jokainen jäsenvaltio sai osuuden vuosittaisista TEN-T-määrärahoista joko monivuotisen ohjeellisen ohjelman tai sen ulkopuolisten hankkeiden talousarviosta (ks. taulukko 1). Kullekin jäsenvaltiolle myönnetty osuus pysyi lisäksi suunnilleen samana (15 jäsenvaltiosta yhdeksän valtion vuotuiset poikkeamat olivat alle yhden prosentin) ja valintaehdotukseen sisältyneet hankkeet, jotka lopulta jäivät valitsematta, korvattiin saman jäsenvaltion yhdellä tai useammalla muulla hankkeella. Tämä tukee lausuntoja, jotka saatiin tilintarkastustuomioistuimen tutkimuksen yhteydessä kahta jäsenvaltiota (20) rahoitustuen myöntämistä käsittelevässä komiteassa edustavilta henkilöiltä, sekä yhtä jäsenvaltiota (21) koskevaa todentavan aineiston sisältöä siltä osin, että ”oikeudenmukainen jako” on olennainen asia, joka on otettu huomioon TEN-T-määrärahoja jaettaessa. |
| --- | --- |

14.

Analysoitaessa TEN-T-määrärahojen jakautumista unionin 15 jäsenvaltion kesken vuosina 2001—2003 todettiin, että joitakin harvoja poikkeuksia lukuun ottamatta jokainen jäsenvaltio sai osuuden vuosittaisista TEN-T-määrärahoista joko monivuotisen ohjeellisen ohjelman tai sen ulkopuolisten hankkeiden talousarviosta (ks. taulukko 1). Kullekin jäsenvaltiolle myönnetty osuus pysyi lisäksi suunnilleen samana (15 jäsenvaltiosta yhdeksän valtion vuotuiset poikkeamat olivat alle yhden prosentin) ja valintaehdotukseen sisältyneet hankkeet, jotka lopulta jäivät valitsematta, korvattiin saman jäsenvaltion yhdellä tai useammalla muulla hankkeella. Tämä tukee lausuntoja, jotka saatiin tilintarkastustuomioistuimen tutkimuksen yhteydessä kahta jäsenvaltiota (20) rahoitustuen myöntämistä käsittelevässä komiteassa edustavilta henkilöiltä, sekä yhtä jäsenvaltiota (21) koskevaa todentavan aineiston sisältöä siltä osin, että ”oikeudenmukainen jako” on olennainen asia, joka on otettu huomioon TEN-T-määrärahoja jaettaessa.

Taulukko 1

TEN-T-määrärahojen jakautuminen 15 jäsenvaltion kesken vuosina 2001—2003

| (miljoonaa euroa) |
| --- |
| Jäsenvaltio | Hankkeille jaettu määrä 2001 | % kokonaismäärästä | Hankkeille jaettu määrä 2002 | % kokonaismäärästä | Hankkeille jaettu määrä 2003 | % kokonaismäärästä | Hankkeille jaettu määrä 2001—2003 | % kokonaismäärästä |
| AT | 12,1 | 2,2 | 14,4 | 2,6 | 18,1 | 3,0 | 44,6 | 3,2 |
| BE | 18,7 | 3,4 | 15,0 | 2,7 | 15,7 | 2,6 | 49,4 | 2,9 |
| DE | 76,0 | 13,9 | 76,2 | 13,5 | 73,1 | 12,0 | 225,3 | 14,2 |
| DK | 5,9 | 1,1 | 0,1 | 0,0 | 1,5 | 0,3 | 7,6 | 0,5 |
| ES | 23,6 | 4,3 | 23,7 | 4,2 | 31,5 | 5,2 | 78,8 | 4,5 |
| EU (22) | 173,4 | 31,8 | 272,7 | 48,4 | 201,2 | 33,1 | 647,2 | 35,3 |
| FIN | 13,0 | 2,4 | 11,4 | 2,0 | 13,1 | 2,2 | 37,5 | 2,4 |
| FR | 61,4 | 11,3 | 32,4 | 5,7 | 98,7 | 16,0 | 192,4 | 10,2 |
| GR | 17,7 | 3,2 | 10,7 | 1,9 | 1,0 | 0,2 | 29,4 | 1,4 |
| IRL | 8,0 | 1,5 | 3,0 | 0,5 | 0,0 | 0,0 | 11,0 | 0,9 |
| IT | 41,6 | 7,6 | 52,0 | 9,2 | 71,3 | 11,7 | 164,9 | 8,8 |
| LU | 1,1 | 0,2 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 1,1 | 0,2 |
| NL | 44,0 | 8,1 | 23,0 | 4,1 | 29,8 | 4,9 | 96,8 | 6,0 |
| PT | 10,5 | 1,9 | 0,0 | 0,0 | 7,0 | 1,2 | 17,5 | 1,2 |
| SE | 13,5 | 2,5 | 8,9 | 1,6 | 14,8 | 2,4 | 37,2 | 2,6 |
| UK | 24,8 | 4,5 | 20,0 | 3,5 | 33,3 | 5,5 | 78,1 | 5,5 |
| Yhteensä | 545,4 | 100,0 | 563,4 | 100,0 | 610,1 | 100,0 | 1 718,9 | 100,0 |

(miljoonaa euroa)

Jäsenvaltio

Hankkeille jaettu määrä 2001

% kokonaismäärästä

Hankkeille jaettu määrä 2002

% kokonaismäärästä

Hankkeille jaettu määrä 2003

% kokonaismäärästä

Hankkeille jaettu määrä 2001—2003

% kokonaismäärästä

AT

12,1

2,2

14,4

2,6

18,1

3,0

44,6

3,2

BE

18,7

3,4

15,0

2,7

15,7

2,6

49,4

2,9

DE

76,0

13,9

76,2

13,5

73,1

12,0

225,3

14,2

DK

5,9

1,1

0,1

0,0

1,5

0,3

7,6

0,5

ES

23,6

4,3

23,7

4,2

31,5

5,2

78,8

4,5

EU (22)

173,4

31,8

272,7

48,4

201,2

33,1

647,2

35,3

FIN

13,0

2,4

11,4

2,0

13,1

2,2

37,5

2,4

FR

61,4

11,3

32,4

5,7

98,7

16,0

192,4

10,2

GR

17,7

3,2

10,7

1,9

1,0

0,2

29,4

1,4

IRL

8,0

1,5

3,0

0,5

0,0

0,0

11,0

0,9

IT

41,6

7,6

52,0

9,2

71,3

11,7

164,9

8,8

LU

1,1

0,2

0,0

0,0

0,0

0,0

1,1

0,2

NL

44,0

8,1

23,0

4,1

29,8

4,9

96,8

6,0

PT

10,5

1,9

0,0

0,0

7,0

1,2

17,5

1,2

SE

13,5

2,5

8,9

1,6

14,8

2,4

37,2

2,6

UK

24,8

4,5

20,0

3,5

33,3

5,5

78,1

5,5

Yhteensä

545,4

100,0

563,4

100,0

610,1

100,0

1 718,9

100,0

| 15. | Suurin osa rahoitetuista TEN-T-hankkeiden osista sijaitsee asianomaisen jäsenvaltion rajojen sisällä. Ainoastaan yhdeksän 118:sta monivuotisen ohjeellisen ohjelman infrastruktuurihankkeen osasta (23) käsittää useamman kuin yhden jäsenvaltion. Näillä rajat ylittävien hankkeiden osilla on eniten vaikeuksia saada kansallista rahoitusta ja niiden hallinnoinnissa on eniten hallinnollisia ja lainsäädäntöön liittyviä ongelmia. Komissio ei ole myöskään asettanut tämän tyyppisten hankkeiden rahoitusta niiden ansaitsemalle etusijalle. Monivuotista ohjeellista ohjelmaa koskevassa päätöksessä vahvistetaan sen talousarviosta rajat ylittäville hankkeille ainoastaan viisi prosenttia, josta vain kaksi prosenttia on tarkoitettu yhteisön sisäisiin rajat ylittäviin hankkeisiin (24) (ks. kohta 6). Lisäksi yhdeksän rajat ylittävän osan osalta vuosien 2000—2006 monivuotisen ohjeellisen ohjelman määrärahoista 70 prosenttia sidotaan vasta vuosina 2005 ja 2006, varsinkin niiden osien määrärahat, jotka liittyvät Espanjan ja Ranskan sekä Itävallan ja Italian välisiin rautatieyhteyksiin. |
| --- | --- |

15.

Suurin osa rahoitetuista TEN-T-hankkeiden osista sijaitsee asianomaisen jäsenvaltion rajojen sisällä. Ainoastaan yhdeksän 118:sta monivuotisen ohjeellisen ohjelman infrastruktuurihankkeen osasta (23) käsittää useamman kuin yhden jäsenvaltion. Näillä rajat ylittävien hankkeiden osilla on eniten vaikeuksia saada kansallista rahoitusta ja niiden hallinnoinnissa on eniten hallinnollisia ja lainsäädäntöön liittyviä ongelmia. Komissio ei ole myöskään asettanut tämän tyyppisten hankkeiden rahoitusta niiden ansaitsemalle etusijalle. Monivuotista ohjeellista ohjelmaa koskevassa päätöksessä vahvistetaan sen talousarviosta rajat ylittäville hankkeille ainoastaan viisi prosenttia, josta vain kaksi prosenttia on tarkoitettu yhteisön sisäisiin rajat ylittäviin hankkeisiin (24) (ks. kohta 6). Lisäksi yhdeksän rajat ylittävän osan osalta vuosien 2000—2006 monivuotisen ohjeellisen ohjelman määrärahoista 70 prosenttia sidotaan vasta vuosina 2005 ja 2006, varsinkin niiden osien määrärahat, jotka liittyvät Espanjan ja Ranskan sekä Itävallan ja Italian välisiin rautatieyhteyksiin.

| 16. | Rajat ylittävien tai luonnonesteitä koskevien hankkeiden osien rahoituksen enimmäismäärä korotettiin Euroopan laajuisten verkkojen rahoitusta koskevassa asetuksessa kymmenestä prosentista 20:een niin ajoissa, että korotettua määrää on voitu käyttää rahoituspäätöksissä vuodesta 2004 alkaen. Korotus ei kuitenkaan ollut kasvattanut rajat ylittävien alueiden osien rahoitusosuutta kesäkuuhun 2005 mennessä (25). Mikäli rautateihin liittyvien rajat ylittävien osien valmistuminen on edelleen ongelmallista, Euroopan laajuisten verkkojen lisäarvoa ei pystytä hyödyntämään täysimääräisesti. |
| --- | --- |

16.

Rajat ylittävien tai luonnonesteitä koskevien hankkeiden osien rahoituksen enimmäismäärä korotettiin Euroopan laajuisten verkkojen rahoitusta koskevassa asetuksessa kymmenestä prosentista 20:een niin ajoissa, että korotettua määrää on voitu käyttää rahoituspäätöksissä vuodesta 2004 alkaen. Korotus ei kuitenkaan ollut kasvattanut rajat ylittävien alueiden osien rahoitusosuutta kesäkuuhun 2005 mennessä (25). Mikäli rautateihin liittyvien rajat ylittävien osien valmistuminen on edelleen ongelmallista, Euroopan laajuisten verkkojen lisäarvoa ei pystytä hyödyntämään täysimääräisesti.

Määrärahojen myöntäminen on ollut liian hajanaista

| 17. | Euroopan laajuisten liikenneverkkojen rahoitustuki ei saa ylittää 50:tä prosenttia selvitysten kustannuksista, kymmentä prosenttia infrastruktuuritöiden kustannuksista (26) eikä kymmentä prosenttia investoinnin kokonaiskustannuksista. Rahoitustuki voi poikkeuksellisesti olla enimmillään 20 prosenttia investointien kokonaiskustannuksista satelliittipaikannus- ja navigointijärjestelmiä koskevien hankkeiden sekä rajojen tai luonnonesteiden ylittämistä koskevien hankkeiden osalta. |
| --- | --- |

17.

Euroopan laajuisten liikenneverkkojen rahoitustuki ei saa ylittää 50:tä prosenttia selvitysten kustannuksista, kymmentä prosenttia infrastruktuuritöiden kustannuksista (26) eikä kymmentä prosenttia investoinnin kokonaiskustannuksista. Rahoitustuki voi poikkeuksellisesti olla enimmillään 20 prosenttia investointien kokonaiskustannuksista satelliittipaikannus- ja navigointijärjestelmiä koskevien hankkeiden sekä rajojen tai luonnonesteiden ylittämistä koskevien hankkeiden osalta.

| 18. | Kohdassa 4 mainittuja, vuosina 1995—2004 sidotuissa hankkeissa käytettyjä tukimuotoja tarkasteltaessa havaittiin, että (ks. kaavio 1):






  — | lähes kaikki toimet (99 prosenttia) koskivat selvityksiä tai töitä, |
| --- | --- | --- |

18.

Kohdassa 4 mainittuja, vuosina 1995—2004 sidotuissa hankkeissa käytettyjä tukimuotoja tarkasteltaessa havaittiin, että (ks. kaavio 1):

—

lähes kaikki toimet (99 prosenttia) koskivat selvityksiä tai töitä,

| — | lainojen korkotukea ja riskipääomajärjestelmää
   (27) oli hyödynnetty hyvin vähän, ja |
| --- | --- |

—

lainojen korkotukea ja riskipääomajärjestelmää
   (27) oli hyödynnetty hyvin vähän, ja

| — | Euroopan investointirahaston tai muiden rahoituslaitosten lainatakuiden takuumaksuja ei ollut käytetty ollenkaan. |
| --- | --- |

—

Euroopan investointirahaston tai muiden rahoituslaitosten lainatakuiden takuumaksuja ei ollut käytetty ollenkaan.

Image

| 19. | Vuosina 1995—2004 sidotuista TEN-T-toimista 40 prosenttia koski töitä. Vaikka Euroopan laajuisten verkkojen rahoitusta koskevassa asetuksessa todetaan, että kyseistä tukimuotoa voidaan käyttää ainoastaan hyvin perustelluissa tapauksissa, tarkastuksessa havaittiin, että sitä käytettäessä oli harvoin esitetty erillisiä perusteluita. |
| --- | --- |

19.

Vuosina 1995—2004 sidotuista TEN-T-toimista 40 prosenttia koski töitä. Vaikka Euroopan laajuisten verkkojen rahoitusta koskevassa asetuksessa todetaan, että kyseistä tukimuotoa voidaan käyttää ainoastaan hyvin perustelluissa tapauksissa, tarkastuksessa havaittiin, että sitä käytettäessä oli harvoin esitetty erillisiä perusteluita.

| 20. | Selvitysten yhteisrahoitus oli eniten käytetty avustusmuoto (59 prosenttia toimista). Toisin kuin työt, selvitykset ovat houkutteleva vaihtoehto jopa niille maille tai alueille, jotka saavat avustusta myös muiden infrastruktuureihin liittyvien rahoitusohjelmien kautta, kuten rakenne- tai koheesiorahastoista (28). Tämä johtuu pääosin siitä, että Euroopan laajuisten liikenneverkkojen selvitysten yhteisrahoitusosuus on korkea. |
| --- | --- |

20.

Selvitysten yhteisrahoitus oli eniten käytetty avustusmuoto (59 prosenttia toimista). Toisin kuin työt, selvitykset ovat houkutteleva vaihtoehto jopa niille maille tai alueille, jotka saavat avustusta myös muiden infrastruktuureihin liittyvien rahoitusohjelmien kautta, kuten rakenne- tai koheesiorahastoista (28). Tämä johtuu pääosin siitä, että Euroopan laajuisten liikenneverkkojen selvitysten yhteisrahoitusosuus on korkea.

| 21. | Vuosina 1995—2004 töiden ja selvitysten rahoituksen osuus oli keskimäärin töiden osalta 3,5 prosenttia (10 prosentin enimmäismäärään verrattuna) ja selvitysten osalta 25,4 % (50 prosentin enimmäismäärään verrattuna) arvioiduista tukikelpoisista kokonaiskustannuksista (29). Molempien keskimääräisten rahoitusosuuksien määrä on huomattavasti pienempi kuin kummallekin tukimuodolle sallittu enimmäismäärä. TEN-T-määrärahat on lisäksi jaettu hyvin monen toimen kesken, joista moni ei olisi tarvinnut TEN-T-rahoitusta ja/tai ei täyttänyt kaikilta osin arviointi- ja valintaperusteita (ks. kohta 39). |
| --- | --- |

21.

Vuosina 1995—2004 töiden ja selvitysten rahoituksen osuus oli keskimäärin töiden osalta 3,5 prosenttia (10 prosentin enimmäismäärään verrattuna) ja selvitysten osalta 25,4 % (50 prosentin enimmäismäärään verrattuna) arvioiduista tukikelpoisista kokonaiskustannuksista (29). Molempien keskimääräisten rahoitusosuuksien määrä on huomattavasti pienempi kuin kummallekin tukimuodolle sallittu enimmäismäärä. TEN-T-määrärahat on lisäksi jaettu hyvin monen toimen kesken, joista moni ei olisi tarvinnut TEN-T-rahoitusta ja/tai ei täyttänyt kaikilta osin arviointi- ja valintaperusteita (ks. kohta 39).

| 22. | Kyseinen havainto sekä ensisijaisten hankkeiden täytäntöönpanon viivästykset (ks. kohta 11) osoittavat, että TEN-T-toimien valinnassa toimia ei ole asetettu rahoituksen kannalta tärkeysjärjestykseen, mikä vähentää toivottua yhteisön rahoituksen kiihdyttävää vaikutusta (ks. kohta 42). Töiden osalta toteutunut keskimääräinen rahoitustaso on alhainen. Tämä kyseenalaistaa sen, täyttääkö komission ehdotus Euroopan laajuisten verkkojen uudeksi rahoitusta koskevaksi asetukseksi, jossa korotetaan töihin liittyvän rahoitusosuuden enimmäismäärää, sille asetetut tavoitteet houkutella lisää julkisen ja yksityisen sektorin rahoitusta (30). |
| --- | --- |

22.

Kyseinen havainto sekä ensisijaisten hankkeiden täytäntöönpanon viivästykset (ks. kohta 11) osoittavat, että TEN-T-toimien valinnassa toimia ei ole asetettu rahoituksen kannalta tärkeysjärjestykseen, mikä vähentää toivottua yhteisön rahoituksen kiihdyttävää vaikutusta (ks. kohta 42). Töiden osalta toteutunut keskimääräinen rahoitustaso on alhainen. Tämä kyseenalaistaa sen, täyttääkö komission ehdotus Euroopan laajuisten verkkojen uudeksi rahoitusta koskevaksi asetukseksi, jossa korotetaan töihin liittyvän rahoitusosuuden enimmäismäärää, sille asetetut tavoitteet houkutella lisää julkisen ja yksityisen sektorin rahoitusta (30).

Yli puolet nykyisen monivuotisen ohjeellisen ohjelman rajat ylittäviä hankkeita koskevista määrärahoista on edelleen sitomatta

| 23. | Vuosina 2001—2004 monivuotisen ohjeellisen ohjelman hankkeisiin sidottiin yhteensä 1 926 miljoonaa euroa, joka on 63 prosenttia kaikista tähän tarkoitukseen käytettävissä olevista määrärahoista. Vuosina 2005 ja 2006 on vielä sidottava 1 129 miljoonaa euroa. Jäljellä olevien 37 prosentin sitominen vuosina 2005 ja 2006 edellyttää monivuotisen ohjeellisen ohjelman hankkeiden täytäntöönpanon tiukkaa seurantaa komission ja jäsenvaltioiden taholta. Muutetuissa poliittisissa suuntaviivoissa esitetyt toimenpiteet hankkeiden merkittävän viivästymisen käsittelemiseksi ovat pitkällä aikavälillä riittävät (31), mutta lyhyen aikavälin viivästysten käsittelemiseksi komission on tutkittava tarkemmin hankkeita, jotka eivät edisty suunnitelmien mukaan. Komission olisi yhdessä jäsenvaltioiden kanssa harkittava tarvittaessa välitöntä monivuotisen ohjeellisen ohjelman sisäistä määrärahasiirtoa hankkeille, joita pannaan täytäntöön suunnitelmien mukaisesti tai aikataulustaan edellä. |
| --- | --- |

23.

Vuosina 2001—2004 monivuotisen ohjeellisen ohjelman hankkeisiin sidottiin yhteensä 1 926 miljoonaa euroa, joka on 63 prosenttia kaikista tähän tarkoitukseen käytettävissä olevista määrärahoista. Vuosina 2005 ja 2006 on vielä sidottava 1 129 miljoonaa euroa. Jäljellä olevien 37 prosentin sitominen vuosina 2005 ja 2006 edellyttää monivuotisen ohjeellisen ohjelman hankkeiden täytäntöönpanon tiukkaa seurantaa komission ja jäsenvaltioiden taholta. Muutetuissa poliittisissa suuntaviivoissa esitetyt toimenpiteet hankkeiden merkittävän viivästymisen käsittelemiseksi ovat pitkällä aikavälillä riittävät (31), mutta lyhyen aikavälin viivästysten käsittelemiseksi komission on tutkittava tarkemmin hankkeita, jotka eivät edisty suunnitelmien mukaan. Komission olisi yhdessä jäsenvaltioiden kanssa harkittava tarvittaessa välitöntä monivuotisen ohjeellisen ohjelman sisäistä määrärahasiirtoa hankkeille, joita pannaan täytäntöön suunnitelmien mukaisesti tai aikataulustaan edellä.

| 24. | Yhtenäiseen hankeryhmään kuuluvia hankkeita, joiden osalta lähes 40 prosenttia määrärahoista on edelleen sitomatta, olisi seurattava tarkasti. Näin olisi tehtävä varsinkin rajat ylittävien hankkeiden kohdalla, joiden määrärahoista 56 prosenttia olisi sidottava vuosina 2005 ja 2006. Tämä kuvastaa niitä yleisiä ongelmia, jotka koskevat ensisijaisiin hankkeisiin tai yhtenäiseen hankeryhmään kuuluvien rajat ylittävien hankkeiden osien valmistumista. |
| --- | --- |

24.

Yhtenäiseen hankeryhmään kuuluvia hankkeita, joiden osalta lähes 40 prosenttia määrärahoista on edelleen sitomatta, olisi seurattava tarkasti. Näin olisi tehtävä varsinkin rajat ylittävien hankkeiden kohdalla, joiden määrärahoista 56 prosenttia olisi sidottava vuosina 2005 ja 2006. Tämä kuvastaa niitä yleisiä ongelmia, jotka koskevat ensisijaisiin hankkeisiin tai yhtenäiseen hankeryhmään kuuluvien rajat ylittävien hankkeiden osien valmistumista.

Lainsäädäntökehys ja hallinnolliset menettelyt

Lainsäädännölliset ja säädöksiin liittyvät vaatimukset

Rahoituspäätöksessä on edelleen puutteita

| 25. | Komission rahoituspäätös on yksittäisille hankkeille myönnettävän TEN-T-rahoitustuen tärkein oikeusperusta, ja sen vuoksi päätöksessä on määriteltävä tarkasti TEN-T-rahoitustuen soveltamisala, aikataulu, muoto, talousarvio sekä rahoitusta koskevat ehdot (ks. liite 1). Komissio ryhtyi järjestelmällisesti ilmoittamaan kyseiset päätökset edunsaajille vasta vuonna 2002, vaikka asiasta on säädetty Euroopan laajuisten verkkojen rahoitusta koskevassa asetuksessa (32). Komissio on sittemmin vuosittain tarkistanut rahoitusta koskevan mallipäätöksen, joten oikeusperustasta on tullut kattavampi ja selkeämpi (33). |
| --- | --- |

25.

Komission rahoituspäätös on yksittäisille hankkeille myönnettävän TEN-T-rahoitustuen tärkein oikeusperusta, ja sen vuoksi päätöksessä on määriteltävä tarkasti TEN-T-rahoitustuen soveltamisala, aikataulu, muoto, talousarvio sekä rahoitusta koskevat ehdot (ks. liite 1). Komissio ryhtyi järjestelmällisesti ilmoittamaan kyseiset päätökset edunsaajille vasta vuonna 2002, vaikka asiasta on säädetty Euroopan laajuisten verkkojen rahoitusta koskevassa asetuksessa (32). Komissio on sittemmin vuosittain tarkistanut rahoitusta koskevan mallipäätöksen, joten oikeusperustasta on tullut kattavampi ja selkeämpi (33).

| 26. | Vaikka komissio ryhtyikin toimiin rahoituspäätösten kattamien toimien kuvausten parantamiseksi, se ei ole noudattanut tilintarkastustuomioistuimen ehdotusta ottaa käyttöön sitovaa teknisen liitteen mallia (34). Tällaisen mallin pitäisi velvoittaa edunsaajat toimittamaan tietty vähimmäismäärä tietoja ennalta määriteltyä rakennetta noudattaen, siten että toimet yhdistetään talousarvioon. Malli helpottaisi hankkeen edistymisen seurantaa ja tekisi komission ja jäsenvaltioiden rahoittamien toimien rahoituksellisen ja teknisen valvonnan tehokkaammaksi ja vaikuttavammaksi. |
| --- | --- |

26.

Vaikka komissio ryhtyikin toimiin rahoituspäätösten kattamien toimien kuvausten parantamiseksi, se ei ole noudattanut tilintarkastustuomioistuimen ehdotusta ottaa käyttöön sitovaa teknisen liitteen mallia (34). Tällaisen mallin pitäisi velvoittaa edunsaajat toimittamaan tietty vähimmäismäärä tietoja ennalta määriteltyä rakennetta noudattaen, siten että toimet yhdistetään talousarvioon. Malli helpottaisi hankkeen edistymisen seurantaa ja tekisi komission ja jäsenvaltioiden rahoittamien toimien rahoituksellisen ja teknisen valvonnan tehokkaammaksi ja vaikuttavammaksi.

| 27. | Rahoituspäätöksestä ei käy ilmi, millaisia teknisiä ja rahoitusta koskevia tietoja edunsaajien on toimitettava hankkeen tilasta ja missä muodossa. Vakiomuotoisen raportoinnin (tai asianmukaisten suuntaviivojen) puuttumisen vuoksi kunkin maksupyynnön yhteydessä toimitetut tekniset ja/tai rahoitusta koskevat tiedot eivät olleet aina riittävät, jotta komissio olisi voinut:






  — | arvioida TEN-T-hankkeet tarkasti (ks. kohta 37), ja |
| --- | --- | --- |

27.

Rahoituspäätöksestä ei käy ilmi, millaisia teknisiä ja rahoitusta koskevia tietoja edunsaajien on toimitettava hankkeen tilasta ja missä muodossa. Vakiomuotoisen raportoinnin (tai asianmukaisten suuntaviivojen) puuttumisen vuoksi kunkin maksupyynnön yhteydessä toimitetut tekniset ja/tai rahoitusta koskevat tiedot eivät olleet aina riittävät, jotta komissio olisi voinut:

—

arvioida TEN-T-hankkeet tarkasti (ks. kohta 37), ja

| — | varmentaa toimien ja/tai edunsaajien ilmoittamien kustannusten tukikelpoisuuden. Joissakin tapauksissa oli suoritettu loppumaksu, vaikka maksupyynnössä ei ollut esitetty vaadittuja tietoja yhteisrahoitetun selvityksen tuloksesta (35). Tämä osoittaa, että näissä tapauksissa komission sisäisessä valvontajärjestelmässä oli puutteita. |
| --- | --- |

—

varmentaa toimien ja/tai edunsaajien ilmoittamien kustannusten tukikelpoisuuden. Joissakin tapauksissa oli suoritettu loppumaksu, vaikka maksupyynnössä ei ollut esitetty vaadittuja tietoja yhteisrahoitetun selvityksen tuloksesta (35). Tämä osoittaa, että näissä tapauksissa komission sisäisessä valvontajärjestelmässä oli puutteita.

Selvitysten ja töiden soveltamisala ei ole riittävän selkeä

| 28. | Tilintarkastustuomioistuimen toimittama tarkastus osoitti, että edunsaajan tasolla havaitut virheet liittyivät useimmiten seuraaviin TEN-T-rahoitusavun piirteisiin:






  — | selvitysten ja töiden soveltamisala on määritelty heikosti tai se puuttuu kokonaan Euroopan laajuisten verkkojen rahoitusta koskevasta asetuksesta ja rahoituspäätöksestä, |
| --- | --- | --- |

28.

Tilintarkastustuomioistuimen toimittama tarkastus osoitti, että edunsaajan tasolla havaitut virheet liittyivät useimmiten seuraaviin TEN-T-rahoitusavun piirteisiin:

—

selvitysten ja töiden soveltamisala on määritelty heikosti tai se puuttuu kokonaan Euroopan laajuisten verkkojen rahoitusta koskevasta asetuksesta ja rahoituspäätöksestä,

| — | selvitysten rahoitusosuus on merkittävästi korkeampi, mikä houkutteli edunsaajia hakemaan selvästi töihin liittyvien kustannusten korvauksia selvityshankkeisiin sovellettavien ehtojen mukaisesti. |
| --- | --- |

—

selvitysten rahoitusosuus on merkittävästi korkeampi, mikä houkutteli edunsaajia hakemaan selvästi töihin liittyvien kustannusten korvauksia selvityshankkeisiin sovellettavien ehtojen mukaisesti.

| 29. | Tämän vuoksi rakennushankkeisiin maksetun komission tuen osuus oli liian korkea 30 prosentissa testatuista selvityksiin liittyvistä tilitapahtumista. Rahoitusta koskevia mallipäätöksiä ei ole edelleenkään muutettu tilintarkastustuomioistuimen ehdottamalla tavalla virheiden esiintymisriskin pienentämiseksi määrittelemällä yksityiskohtaisesti selvitysten (36) ja töiden (37) soveltamisala. |
| --- | --- |

29.

Tämän vuoksi rakennushankkeisiin maksetun komission tuen osuus oli liian korkea 30 prosentissa testatuista selvityksiin liittyvistä tilitapahtumista. Rahoitusta koskevia mallipäätöksiä ei ole edelleenkään muutettu tilintarkastustuomioistuimen ehdottamalla tavalla virheiden esiintymisriskin pienentämiseksi määrittelemällä yksityiskohtaisesti selvitysten (36) ja töiden (37) soveltamisala.

Arviointi ja valinta

Haku- ja ennakkoarviointimenettely on monimutkainen

| 30. | TEN-T-rahoitusapua koskevat hakemukset on toimitettava vuosittain joko monivuotista ohjeellista ohjelmaa tai sen ulkopuolisia hankkeita koskevan menettelyn kautta (ks. liite 1). Ohjeellinen ohjelma on monivuotinen, mutta määrärahat jaetaan hankkeille vuosittaisen arviointimenettelyn kautta. Tämän käytännön sekä vuosittaisen monivuotisen ohjeellisen ohjelman ulkopuolisia hankkeita koskevan menettelyn rinnakkainen soveltaminen lisää huomattavasti komission ja jäsenvaltioiden hallinnollista taakkaa ja sen myötä vähentää arviointi- ja valintamenettelyn yleistä vaikuttavuutta (38). Koska monivuotisen ohjeellisen ohjelman hankkeiden rahoitus on etusijalla, monivuotisen ohjeellisen ohjelman ulkopuolella käytettävissä olevien määrärahojen määrä riippuu monivuotiseen ohjeelliseen ohjelmaan sovelletun menettelyn etenemisestä. Tämä seikka viivästyttää tarpeettomasti monivuotisen ohjeellisen ohjelman ulkopuolisten hankkeiden valintaa. |
| --- | --- |

30.

TEN-T-rahoitusapua koskevat hakemukset on toimitettava vuosittain joko monivuotista ohjeellista ohjelmaa tai sen ulkopuolisia hankkeita koskevan menettelyn kautta (ks. liite 1). Ohjeellinen ohjelma on monivuotinen, mutta määrärahat jaetaan hankkeille vuosittaisen arviointimenettelyn kautta. Tämän käytännön sekä vuosittaisen monivuotisen ohjeellisen ohjelman ulkopuolisia hankkeita koskevan menettelyn rinnakkainen soveltaminen lisää huomattavasti komission ja jäsenvaltioiden hallinnollista taakkaa ja sen myötä vähentää arviointi- ja valintamenettelyn yleistä vaikuttavuutta (38). Koska monivuotisen ohjeellisen ohjelman hankkeiden rahoitus on etusijalla, monivuotisen ohjeellisen ohjelman ulkopuolella käytettävissä olevien määrärahojen määrä riippuu monivuotiseen ohjeelliseen ohjelmaan sovelletun menettelyn etenemisestä. Tämä seikka viivästyttää tarpeettomasti monivuotisen ohjeellisen ohjelman ulkopuolisten hankkeiden valintaa.

| 31. | Hakemuksia ja ennakkotarkastuksia koskevat hallinnolliset menettelyt ovat monimutkaisia. Komissio on laatinut useita haku- ja arviointilomakemalleja, joita käytetään rinnakkain (39). Tilintarkastustuomioistuin havaitsi useita tapauksia, joissa hallinnollinen monimutkaisuus lisäsi komission henkilöstön työmäärää entisestään, ilman että sillä olisi ollut merkittävää vaikutusta hankkeen valinnan laatuun tai yhteisön varojen jakamiseen. |
| --- | --- |

31.

Hakemuksia ja ennakkotarkastuksia koskevat hallinnolliset menettelyt ovat monimutkaisia. Komissio on laatinut useita haku- ja arviointilomakemalleja, joita käytetään rinnakkain (39). Tilintarkastustuomioistuin havaitsi useita tapauksia, joissa hallinnollinen monimutkaisuus lisäsi komission henkilöstön työmäärää entisestään, ilman että sillä olisi ollut merkittävää vaikutusta hankkeen valinnan laatuun tai yhteisön varojen jakamiseen.

| 32. | Vaikka komissio on ottanut ensimmäisen askeleen kohti hallinnollisen menettelyn yksinkertaistamista yhdistämällä monivuotisen ohjeellisen ohjelman ulkopuolisten ehdotusten alustavat ja yksityiskohtaiset hakulomakkeet vuonna 2004, haku- ja arviointimenettelyä on edelleenkin varaa yksinkertaistaa, etenkin monivuotisen ohjeellisen ohjelman osalta. |
| --- | --- |

32.

Vaikka komissio on ottanut ensimmäisen askeleen kohti hallinnollisen menettelyn yksinkertaistamista yhdistämällä monivuotisen ohjeellisen ohjelman ulkopuolisten ehdotusten alustavat ja yksityiskohtaiset hakulomakkeet vuonna 2004, haku- ja arviointimenettelyä on edelleenkin varaa yksinkertaistaa, etenkin monivuotisen ohjeellisen ohjelman osalta.

Ehdotusten jättämisen määräaikaa ei aina noudateta

| 33. | Komissio asettaa määräajan rahoitustukea koskevien hakemusten jättämiselle. Määräajan noudattaminen varmistaa hankkeen hakijoiden yhtäläisen kohtelun ja antaa komission henkilöstölle riittävästi aikaa arvioida ehdotukset (tai hankkeen edistymisen, kun kyseessä on toisen vuoden rahoitus). |
| --- | --- |

33.

Komissio asettaa määräajan rahoitustukea koskevien hakemusten jättämiselle. Määräajan noudattaminen varmistaa hankkeen hakijoiden yhtäläisen kohtelun ja antaa komission henkilöstölle riittävästi aikaa arvioida ehdotukset (tai hankkeen edistymisen, kun kyseessä on toisen vuoden rahoitus).

| 34. | Tarkastus osoitti, että useita rahoitustukea koskevia hakemuksia ei ollut toimitettu määräaikaan mennessä, vaikka komissio oli selkeyttänyt ja vahvistanut hakemusten jättämistä koskevat säännöt (40). |
| --- | --- |

34.

Tarkastus osoitti, että useita rahoitustukea koskevia hakemuksia ei ollut toimitettu määräaikaan mennessä, vaikka komissio oli selkeyttänyt ja vahvistanut hakemusten jättämistä koskevat säännöt (40).

Kattavia hanketietoja ei ollut saatavilla alustavan arviointi- ja valintavaiheen aikana ennen vuotta 2004

| 35. | Tarkoituksenmukainen ja avoin arviointi edellyttää, että kaikki tarvittavat hanketta koskevat tiedot ovat saatavilla menettelyä käynnistettäessä. Vuoteen 2004 asti ensimmäisessä arvioinnissa käytetyissä alustavissa hakulomakkeissa hakijoilta ei kuitenkaan vaadittu kaikkien tarvittavien tietojen toimittamista, vaikka Euroopan laajuisten verkkojen rahoitusta koskevassa asetuksessa niin edellytetään (41). |
| --- | --- |

35.

Tarkoituksenmukainen ja avoin arviointi edellyttää, että kaikki tarvittavat hanketta koskevat tiedot ovat saatavilla menettelyä käynnistettäessä. Vuoteen 2004 asti ensimmäisessä arvioinnissa käytetyissä alustavissa hakulomakkeissa hakijoilta ei kuitenkaan vaadittu kaikkien tarvittavien tietojen toimittamista, vaikka Euroopan laajuisten verkkojen rahoitusta koskevassa asetuksessa niin edellytetään (41).

| 36. | Edellä mainitun seurauksena monivuotiseen ohjeelliseen ohjelmaan kuuluvien hankkeiden alustava arviointi ja valinta suoritettiin puutteelliset hanketiedot sisältävien hakemusten perusteella (ks. kohta 40). Siitä seurasi, että jotkin ehdotukset eivät täyttäneet kaikkia perusteita pääasiallista arviointivaihetta aloitettaessa. Monivuotisen ohjeellisen ohjelman syvällinen arviointi on erityisen tärkeätä, sillä monivuotista ohjeellista ohjelmaa koskevassa päätöksessä määritellään talousarviota koskevat prioriteetit, joiden perusteella TEN-rahoitustuki osoitetaan hankkeille. Esimerkiksi yksi ensisijainen hanke, jolle oli monivuotisen ohjeellisen ohjelman talousarviosta alustavasti myönnetty 13 miljoonan euron määrärahat vuosiksi 2001—2003, sai rahoitusta vasta vuonna 2004 (42). Ongelma oli olemassa aina vuoteen 2004, sillä monivuotista ohjeellista ohjelmaa koskevia alustavia ja yksityiskohtaisia hakulomakkeita ei ollut yhdistetty ennen sitä. |
| --- | --- |

36.

Edellä mainitun seurauksena monivuotiseen ohjeelliseen ohjelmaan kuuluvien hankkeiden alustava arviointi ja valinta suoritettiin puutteelliset hanketiedot sisältävien hakemusten perusteella (ks. kohta 40). Siitä seurasi, että jotkin ehdotukset eivät täyttäneet kaikkia perusteita pääasiallista arviointivaihetta aloitettaessa. Monivuotisen ohjeellisen ohjelman syvällinen arviointi on erityisen tärkeätä, sillä monivuotista ohjeellista ohjelmaa koskevassa päätöksessä määritellään talousarviota koskevat prioriteetit, joiden perusteella TEN-rahoitustuki osoitetaan hankkeille. Esimerkiksi yksi ensisijainen hanke, jolle oli monivuotisen ohjeellisen ohjelman talousarviosta alustavasti myönnetty 13 miljoonan euron määrärahat vuosiksi 2001—2003, sai rahoitusta vasta vuonna 2004 (42). Ongelma oli olemassa aina vuoteen 2004, sillä monivuotista ohjeellista ohjelmaa koskevia alustavia ja yksityiskohtaisia hakulomakkeita ei ollut yhdistetty ennen sitä.

| 37. | Toisesta rahoitusvuodesta alkaen arvioinnit tehdään pääasiassa hankkeiden tilaa koskevien kertomusten perusteella. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, etteivät kertomukset sisällä riittävästi tietoa tätä tarkoitusta varten. Tarkastuksen kohteena olleita hankkeita varten laadittujen hankkeiden tilaa koskevien kertomusten tarkastelu osoitti, että jäsenvaltioiden toimittamat tiedot eivät olleet riittävän tarkkoja, varsinkaan edellisinä kausina toteutettujen töiden edistymisen osalta. Tämä johtuu kertomusmallin muodosta, sillä sen perusteella jäsenvaltioiden ei tarvitse toimittaa yksityiskohtaisia tietoja. Tämän vuoksi hankkeiden valinnan laatu riippuu pitkälti ehdotuksia arvioivien, hanketta hallinnoivien yksittäisten virkamiesten pätevyydestä, kokemuksesta ja perusteellisuudesta, asianmukaisen edistymistä koskevan katsauksen laatimiseen käytettävissä olevasta ajasta sekä yhteistyöstä jäsenvaltioiden kanssa mahdollisten lisätietojen saamiseksi. |
| --- | --- |

37.

Toisesta rahoitusvuodesta alkaen arvioinnit tehdään pääasiassa hankkeiden tilaa koskevien kertomusten perusteella. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, etteivät kertomukset sisällä riittävästi tietoa tätä tarkoitusta varten. Tarkastuksen kohteena olleita hankkeita varten laadittujen hankkeiden tilaa koskevien kertomusten tarkastelu osoitti, että jäsenvaltioiden toimittamat tiedot eivät olleet riittävän tarkkoja, varsinkaan edellisinä kausina toteutettujen töiden edistymisen osalta. Tämä johtuu kertomusmallin muodosta, sillä sen perusteella jäsenvaltioiden ei tarvitse toimittaa yksityiskohtaisia tietoja. Tämän vuoksi hankkeiden valinnan laatu riippuu pitkälti ehdotuksia arvioivien, hanketta hallinnoivien yksittäisten virkamiesten pätevyydestä, kokemuksesta ja perusteellisuudesta, asianmukaisen edistymistä koskevan katsauksen laatimiseen käytettävissä olevasta ajasta sekä yhteistyöstä jäsenvaltioiden kanssa mahdollisten lisätietojen saamiseksi.

Hankkeiden valintaa ei ole perusteltu riittävästi

| 38. | Euroopan laajuisten verkkojen rahoitusta koskevassa asetuksessa määritellään yhteisön tuen perusedellytykset (43) sekä hankkeiden valintaperusteet (44). Komission käyttämissä haku- ja arviointilomakkeissa ei mainita eikä selitetä riittävän selkeästi, miten näiden edellytysten ja perusteiden noudattamista voidaan arvioida. Silloinkin kun arviointilomake sisältää asianmukaiset kysymykset, arvioijat tyytyvät usein antamaan pelkän kyllä- tai ei-vastauksen ilman tarvittavia perusteluita. |
| --- | --- |

38.

Euroopan laajuisten verkkojen rahoitusta koskevassa asetuksessa määritellään yhteisön tuen perusedellytykset (43) sekä hankkeiden valintaperusteet (44). Komission käyttämissä haku- ja arviointilomakkeissa ei mainita eikä selitetä riittävän selkeästi, miten näiden edellytysten ja perusteiden noudattamista voidaan arvioida. Silloinkin kun arviointilomake sisältää asianmukaiset kysymykset, arvioijat tyytyvät usein antamaan pelkän kyllä- tai ei-vastauksen ilman tarvittavia perusteluita.

| 39. | Tarkastus osoitti erityisesti seuraavaa:






  — | Lisäedellytys ”Yleisesti ottaen yhteisön tukea myönnetään yksinomaan, jos hankkeiden toteuttamisessa on rahoitukseen liittyviä esteitä” ei ollut täyttynyt lähes 20 prosentissa tarkastuksen kohteena olleista toimista, sillä edunsaajat ilmoittivat yksityiskohtaisessa hakulomakkeessaan, että ”toimi edistyisi suunnitelmien mukaisesti”, vaikka TEN-T-rahoitustukea ei myönnettäisikään (45). |
| --- | --- | --- |

39.

Tarkastus osoitti erityisesti seuraavaa:

—

Lisäedellytys ”Yleisesti ottaen yhteisön tukea myönnetään yksinomaan, jos hankkeiden toteuttamisessa on rahoitukseen liittyviä esteitä” ei ollut täyttynyt lähes 20 prosentissa tarkastuksen kohteena olleista toimista, sillä edunsaajat ilmoittivat yksityiskohtaisessa hakulomakkeessaan, että ”toimi edistyisi suunnitelmien mukaisesti”, vaikka TEN-T-rahoitustukea ei myönnettäisikään (45).

| — | Hankkeen arviointilomakkeessa ei mainita edellytystä, jonka mukaan hankkeen osaa kohti haettu rahoitustuki ei saa ylittää kymmentä prosenttia koko hankkeen investointien kokonaiskustannuksista. Vaikka tarkastuksessa havaittiin, että todelliset rahoitusosuudet olivat sallittuja enimmäismääriä pienemmät (ks. kohta 21), tämän edellytyksen noudattamisesta on syytä varmistua vuosittain, erityisesti jos selvityksien jälkeen ei toteuteta infrastruktuuritöitä. Tarkastetun otoksen osalta todettiin, että käytettävissä olevien arvioiden mukaan EGNOS-hankkeen yhteisrahoitetut selvitykset eivät täyttäneet tätä edellytystä (46). |
| --- | --- |

—

Hankkeen arviointilomakkeessa ei mainita edellytystä, jonka mukaan hankkeen osaa kohti haettu rahoitustuki ei saa ylittää kymmentä prosenttia koko hankkeen investointien kokonaiskustannuksista. Vaikka tarkastuksessa havaittiin, että todelliset rahoitusosuudet olivat sallittuja enimmäismääriä pienemmät (ks. kohta 21), tämän edellytyksen noudattamisesta on syytä varmistua vuosittain, erityisesti jos selvityksien jälkeen ei toteuteta infrastruktuuritöitä. Tarkastetun otoksen osalta todettiin, että käytettävissä olevien arvioiden mukaan EGNOS-hankkeen yhteisrahoitetut selvitykset eivät täyttäneet tätä edellytystä (46).

| — | Euroopan laajuisista liikenneverkoista laadituissa poliittisissa suuntaviivoissa asetettujen tavoitteiden ja painopisteiden edistämistä ei ole aina arvioitu asianmukaisesti. Hankkeiden arvioijien on arvioitava asteikon avulla, perusteluja esittämättä, mitkä hankkeet edistävät parhaiten painopisteiden tai poliittisten tavoitteiden saavuttamista. Tarkastuksen aikana havaittiin lisäksi, että useissa tapauksissa kaikkien tavoitteiden saavuttamista ei ollut arvioitu (47). |
| --- | --- |

—

Euroopan laajuisista liikenneverkoista laadituissa poliittisissa suuntaviivoissa asetettujen tavoitteiden ja painopisteiden edistämistä ei ole aina arvioitu asianmukaisesti. Hankkeiden arvioijien on arvioitava asteikon avulla, perusteluja esittämättä, mitkä hankkeet edistävät parhaiten painopisteiden tai poliittisten tavoitteiden saavuttamista. Tarkastuksen aikana havaittiin lisäksi, että useissa tapauksissa kaikkien tavoitteiden saavuttamista ei ollut arvioitu (47).

| — | Muiden arviointiperusteiden noudattaminen arvioitiin vastaamalla ”kyllä/ei” tai ”korkea/kohtalainen/heikko”. Arvioijia kehotetaan lisäämään huomautuksia tai perustelemaan valintansa, mitä he eivät kuitenkaan yleensä tee. Esimerkiksi hankkeen kustannus-hyötyanalyysin tai sosiaalis-taloudellisen analyysin lähestymistavan tai metodologian tarkoituksenmukaisuutta ei arvioida. Lisäksi komissio varmistaa ainoastaan, että vaatimusta antaa kyseiset tiedot on noudatettu, yksilöimättä sen vaikutusta yhteisön rahoituksen myöntämistä koskevaan päätökseen ja/tai rahoituksen määrään. |
| --- | --- |

—

Muiden arviointiperusteiden noudattaminen arvioitiin vastaamalla ”kyllä/ei” tai ”korkea/kohtalainen/heikko”. Arvioijia kehotetaan lisäämään huomautuksia tai perustelemaan valintansa, mitä he eivät kuitenkaan yleensä tee. Esimerkiksi hankkeen kustannus-hyötyanalyysin tai sosiaalis-taloudellisen analyysin lähestymistavan tai metodologian tarkoituksenmukaisuutta ei arvioida. Lisäksi komissio varmistaa ainoastaan, että vaatimusta antaa kyseiset tiedot on noudatettu, yksilöimättä sen vaikutusta yhteisön rahoituksen myöntämistä koskevaan päätökseen ja/tai rahoituksen määrään.

| — | Hakemuksia arvioinut komission henkilöstö jätti usein vastaamatta arviointilomakkeissa esitettyihin kysymyksiin (48) tai vastasi niihin virheellisesti (49). |
| --- | --- |

—

Hakemuksia arvioinut komission henkilöstö jätti usein vastaamatta arviointilomakkeissa esitettyihin kysymyksiin (48) tai vastasi niihin virheellisesti (49).

| 40. | Tarkastus osoitti, että useimpien monivuotiseen ohjeelliseen ohjelmaan kuuluvien hankkeiden alustava arviointilomake oli jätetty täyttämättä. Komission täyttämien arviointilomakkeiden analysointi toi esiin samat puutteet ja heikkoudet kuin monivuotisen ohjeellisen ohjelman ulkopuolisten hankkeiden arvioinnin analysointi (esimerkiksi osaan kysymyksistä oli jätetty vastaamatta). |
| --- | --- |

40.

Tarkastus osoitti, että useimpien monivuotiseen ohjeelliseen ohjelmaan kuuluvien hankkeiden alustava arviointilomake oli jätetty täyttämättä. Komission täyttämien arviointilomakkeiden analysointi toi esiin samat puutteet ja heikkoudet kuin monivuotisen ohjeellisen ohjelman ulkopuolisten hankkeiden arvioinnin analysointi (esimerkiksi osaan kysymyksistä oli jätetty vastaamatta).

| 41. | Arvioijien perusteluiden sekä arviointia koskevien suuntaviivojen ja indikaattorien puuttumisen vuoksi on epäselvää, miten varmistetaan vahvistettujen perusteiden noudattaminen ja miten arvioinnin suorittava komission henkilöstö tekee lopulliset päätelmät edellytysten tai muodollisten vaatimusten täyttymisestä valitakseen rahoitusta saavat ehdotukset. |
| --- | --- |

41.

Arvioijien perusteluiden sekä arviointia koskevien suuntaviivojen ja indikaattorien puuttumisen vuoksi on epäselvää, miten varmistetaan vahvistettujen perusteiden noudattaminen ja miten arvioinnin suorittava komission henkilöstö tekee lopulliset päätelmät edellytysten tai muodollisten vaatimusten täyttymisestä valitakseen rahoitusta saavat ehdotukset.

| 42. | Monivuotisesta ohjeellisesta ohjelmasta myönnetään monivuotista TEN-T-rahoitusta. Euroopan laajuisten verkkojen rahoitusta koskevassa asetuksessa säädetään hankkeiden vuosittaisesta arvioinnista ja valinnasta, joiden perusteella ohjelman mukaista rahoitusta saavat hankkeet asetetaan tärkeysjärjestykseen (32). Tässä yhteydessä on tärkeätä suorittaa syvällinen ja avoin arviointi, jolla selvitetään, missä määrin yksittäiset hankkeet täyttävät poliittiset tavoitteet ja valintaperusteet, niin että niille voidaan myöntää Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskevissa poliittisissa suuntaviivoissa tarkoitettua rahoitusta. Ottaen huomioon edellä mainitut heikkoudet ja puutteet, jotka vaikuttivat sekä arviointiin että käynnissä olevien hankkeiden valvontaan toisesta rahoitusvuodesta alkaen (ks. kohdat 44—50), monivuotiselle ohjeelliselle ohjelmalle osoitettuja määrärahoja on myönnetty hankeryhmille (esimerkiksi yhteisen edun mukaisille hankkeille, yhtenäisille hankeryhmille ja Galileo-hankkeille), yksittäisille hankkeille, hankkeen osille ja toimille ilman, että olisi arvioitu säännöksissä asetettujen perusteiden asianmukaista noudattamista. Tilintarkastustuomioistuimen mukaan edellä esiin tuoduilla puutteilla on ollut kielteinen vaikutus hankkeiden priorisointiin monivuotisessa ohjeellisessa ohjelmassa. |
| --- | --- |

42.

Monivuotisesta ohjeellisesta ohjelmasta myönnetään monivuotista TEN-T-rahoitusta. Euroopan laajuisten verkkojen rahoitusta koskevassa asetuksessa säädetään hankkeiden vuosittaisesta arvioinnista ja valinnasta, joiden perusteella ohjelman mukaista rahoitusta saavat hankkeet asetetaan tärkeysjärjestykseen (32). Tässä yhteydessä on tärkeätä suorittaa syvällinen ja avoin arviointi, jolla selvitetään, missä määrin yksittäiset hankkeet täyttävät poliittiset tavoitteet ja valintaperusteet, niin että niille voidaan myöntää Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskevissa poliittisissa suuntaviivoissa tarkoitettua rahoitusta. Ottaen huomioon edellä mainitut heikkoudet ja puutteet, jotka vaikuttivat sekä arviointiin että käynnissä olevien hankkeiden valvontaan toisesta rahoitusvuodesta alkaen (ks. kohdat 44—50), monivuotiselle ohjeelliselle ohjelmalle osoitettuja määrärahoja on myönnetty hankeryhmille (esimerkiksi yhteisen edun mukaisille hankkeille, yhtenäisille hankeryhmille ja Galileo-hankkeille), yksittäisille hankkeille, hankkeen osille ja toimille ilman, että olisi arvioitu säännöksissä asetettujen perusteiden asianmukaista noudattamista. Tilintarkastustuomioistuimen mukaan edellä esiin tuoduilla puutteilla on ollut kielteinen vaikutus hankkeiden priorisointiin monivuotisessa ohjeellisessa ohjelmassa.

Ulkopuolisten asiantuntijoiden käyttö arviointimenettelyssä ei ole yleistynyt

| 43. | Komissio ei ole noudattanut tilintarkastustuomioistuimen suositusta laajentaa ulkopuolisten asiantuntijoiden käyttöä arviointimenettelyssä kaikkiin kuljetustapoihin, sillä laajentamista pidettiin hankalana luottamuksellisuussyistä (50). On syytä panna merkille, että monissa muissa yhteisön ohjelmissa (kuten koheesiorahasto ja TTK-puiteohjelmat) ulkopuolisia asiantuntijoita käytetään arvioijina, ja luottamuksellisuussyistä arvioijien on allekirjoitettava asiaa koskeva vakuutus (51). Älykkäitä liikennejärjestelmiä koskevien hankkeiden arviointi osoittaa, että ulkopuolisten asiantuntijoiden käyttö olisi johtanut huolellisemmin dokumentoituihin ja perusteltuihin arviointi- ja valintamenettelyihin (ks. kohdat 38 ja 39). Lisäksi hanketta hallinnoivia virkamiehiä tukevien asiantuntijoiden ansiosta arviointi voitaisiin tehdä entistä nopeammin, kustannustehokkaammin, objektiivisemmin ja asiantuntevammin (ks. kohdat 56—58). Asiasta myös säädetään nimenomaisesti Euroopan laajuisten verkkojen rahoitusta koskevassa asetuksessa, jonka mukaan komissio voi pyytää kaikkia tarvittavia asiantuntijalausuntoja, myös Euroopan investointipankin lausuntoa, arvioidakseen hakemusta (52). |
| --- | --- |

43.

Komissio ei ole noudattanut tilintarkastustuomioistuimen suositusta laajentaa ulkopuolisten asiantuntijoiden käyttöä arviointimenettelyssä kaikkiin kuljetustapoihin, sillä laajentamista pidettiin hankalana luottamuksellisuussyistä (50). On syytä panna merkille, että monissa muissa yhteisön ohjelmissa (kuten koheesiorahasto ja TTK-puiteohjelmat) ulkopuolisia asiantuntijoita käytetään arvioijina, ja luottamuksellisuussyistä arvioijien on allekirjoitettava asiaa koskeva vakuutus (51). Älykkäitä liikennejärjestelmiä koskevien hankkeiden arviointi osoittaa, että ulkopuolisten asiantuntijoiden käyttö olisi johtanut huolellisemmin dokumentoituihin ja perusteltuihin arviointi- ja valintamenettelyihin (ks. kohdat 38 ja 39). Lisäksi hanketta hallinnoivia virkamiehiä tukevien asiantuntijoiden ansiosta arviointi voitaisiin tehdä entistä nopeammin, kustannustehokkaammin, objektiivisemmin ja asiantuntevammin (ks. kohdat 56—58). Asiasta myös säädetään nimenomaisesti Euroopan laajuisten verkkojen rahoitusta koskevassa asetuksessa, jonka mukaan komissio voi pyytää kaikkia tarvittavia asiantuntijalausuntoja, myös Euroopan investointipankin lausuntoa, arvioidakseen hakemusta (52).

Hankkeiden seuranta

TEN-T-hankkeiden seurannan välineet ovat riittämättömät

| 44. | Varmistaakseen, että yhteisön tukea käytetään tehokkaasti, komissio ja jäsenvaltiot jakavat vastuun hankkeiden etenemisen järjestelmällisestä arvioimisesta tehden tarvittaessa yhteistyötä Euroopan investointipankin tai muiden elinten kanssa. Tarkoituksena on arvioida hankkeiden ja ohjelman toteuttaminen ja vaikutus (53). Hankkeen seuranta on lisäksi olennainen osa vuotuista arviointi- ja valintaprosessia, jota sovelletaan monivuotisen ohjeellisen ohjelman hanke-ehdotuksiin rahoitustuen yhteydessä toisesta rahoitusvuodesta eteenpäin (ks. kohta 42). |
| --- | --- |

44.

Varmistaakseen, että yhteisön tukea käytetään tehokkaasti, komissio ja jäsenvaltiot jakavat vastuun hankkeiden etenemisen järjestelmällisestä arvioimisesta tehden tarvittaessa yhteistyötä Euroopan investointipankin tai muiden elinten kanssa. Tarkoituksena on arvioida hankkeiden ja ohjelman toteuttaminen ja vaikutus (53). Hankkeen seuranta on lisäksi olennainen osa vuotuista arviointi- ja valintaprosessia, jota sovelletaan monivuotisen ohjeellisen ohjelman hanke-ehdotuksiin rahoitustuen yhteydessä toisesta rahoitusvuodesta eteenpäin (ks. kohta 42).

| 45. | Komission toteuttama TEN-T -hankkeiden seuranta perustuu pääasiassa seuraaviin kahteen seikkaan:






  — | edunsaajien raportointiin (erityisesti hankkeiden tilaa koskevat vuotuiset kertomukset (54) sekä rahoitusta ja teknistä edistystä koskevat kertomukset), |
| --- | --- | --- |

45.

Komission toteuttama TEN-T -hankkeiden seuranta perustuu pääasiassa seuraaviin kahteen seikkaan:

—

edunsaajien raportointiin (erityisesti hankkeiden tilaa koskevat vuotuiset kertomukset (54) sekä rahoitusta ja teknistä edistystä koskevat kertomukset),

| — | paikalla toimitettuihin hanketarkastuksiin, jotka komissio tekee tai teettää. |
| --- | --- |

—

paikalla toimitettuihin hanketarkastuksiin, jotka komissio tekee tai teettää.

| 46. | Kuten hankearviointien osalta mainittiin (ks. kohta 37), tarkastuksen kohteena olleisiin maksutapahtumiin liittyvien hankkeiden tilaa koskevat kertomukset osoittivat, että toimitetut tiedot eivät useinkaan ole riittävän yksityiskohtaisia ja toisinaan ne puuttuvat kokonaan, mikä monimutkaistaa hankkeen asianmukaista arviointia ja valintaa ja vaikeuttaa hankkeen seurantaa. Tälle saatiin vahvistus tilintarkastustuomioistuimen tutkimuksessa, joka koski energian ja liikenteen pääosastossa hankkeisiin osallistuvaa henkilöstöä. |
| --- | --- |

46.

Kuten hankearviointien osalta mainittiin (ks. kohta 37), tarkastuksen kohteena olleisiin maksutapahtumiin liittyvien hankkeiden tilaa koskevat kertomukset osoittivat, että toimitetut tiedot eivät useinkaan ole riittävän yksityiskohtaisia ja toisinaan ne puuttuvat kokonaan, mikä monimutkaistaa hankkeen asianmukaista arviointia ja valintaa ja vaikeuttaa hankkeen seurantaa. Tälle saatiin vahvistus tilintarkastustuomioistuimen tutkimuksessa, joka koski energian ja liikenteen pääosastossa hankkeisiin osallistuvaa henkilöstöä.

| 47. | Hankkeiden tilaa koskevien kertomusten lisäksi hanketta hallinnoivat virkamiehet saavat myös kertomuksia hankkeen teknisestä ja rahoituksellisesta edistymisestä, silloin kun jäsenvaltiot tai hankkeen edistäjät toimittavat menoilmoituksia. Kuten kohdassa 27 todetaan, teknisen ja rahoituksellisen raportin muotoilemiseksi ei ole mallia, jonka mukaisesti jäsenvalioiden olisi toimitettava hankkeesta vastaaville virkamiehille ainakin tietty vähimmäismäärä tietoa. |
| --- | --- |

47.

Hankkeiden tilaa koskevien kertomusten lisäksi hanketta hallinnoivat virkamiehet saavat myös kertomuksia hankkeen teknisestä ja rahoituksellisesta edistymisestä, silloin kun jäsenvaltiot tai hankkeen edistäjät toimittavat menoilmoituksia. Kuten kohdassa 27 todetaan, teknisen ja rahoituksellisen raportin muotoilemiseksi ei ole mallia, jonka mukaisesti jäsenvalioiden olisi toimitettava hankkeesta vastaaville virkamiehille ainakin tietty vähimmäismäärä tietoa.

| 48. | Infrastruktuuritöiden rahoituksen osalta hankkeiden seurantamenettelyn toinen osa koostuu paikalla toimitetuista hanketarkastuksista, jotka toteutetaan useimmiten vasta ennen loppumaksua. Hankkeesta vastaava virkamies tekee rahoituksesta vastaavan virkamiehen kanssa tavallisesti toimesta teknisen ja rahoituksellisen selvityksen sen jälkeen kun loppumaksupyyntö on jätetty komissioon, ennen loppumaksun suorittamista (55). |
| --- | --- |

48.

Infrastruktuuritöiden rahoituksen osalta hankkeiden seurantamenettelyn toinen osa koostuu paikalla toimitetuista hanketarkastuksista, jotka toteutetaan useimmiten vasta ennen loppumaksua. Hankkeesta vastaava virkamies tekee rahoituksesta vastaavan virkamiehen kanssa tavallisesti toimesta teknisen ja rahoituksellisen selvityksen sen jälkeen kun loppumaksupyyntö on jätetty komissioon, ennen loppumaksun suorittamista (55).

| 49. | Komissio ei kuitenkaan toteuta säännöllisesti seurantatoimia tai vaikutusten jälkiarviointeja, joilla varmistettaisiin, että:






  — | poliittiset tavoitteet on saavutettu ja painopistealueita on noudatettu (56), |
| --- | --- | --- |

49.

Komissio ei kuitenkaan toteuta säännöllisesti seurantatoimia tai vaikutusten jälkiarviointeja, joilla varmistettaisiin, että:

—

poliittiset tavoitteet on saavutettu ja painopistealueita on noudatettu (56),

| — | alkuperäiset rahoitustuen edellytykset ovat täyttyneet ja hankkeen tavoitteet on saavutettu, |
| --- | --- |

—

alkuperäiset rahoitustuen edellytykset ovat täyttyneet ja hankkeen tavoitteet on saavutettu,

| — | hankkeelle myönnetyn TEN-T-rahoitustuen sekä varsinaisen hankkeen Euroopan laajuisten liikenneverkkojen luomiseen tuoma todellinen lisäarvo vastaa hakemusvaiheessa ilmoitettua lisäarvoa. |
| --- | --- |

—

hankkeelle myönnetyn TEN-T-rahoitustuen sekä varsinaisen hankkeen Euroopan laajuisten liikenneverkkojen luomiseen tuoma todellinen lisäarvo vastaa hakemusvaiheessa ilmoitettua lisäarvoa.

| 50. | Arviointimenettelyn tavoin (ks. kohta 43) seurantavaiheessa ei ole käytetty ulkopuolisia asiantuntijoita tai komission muista yksiköistä, muista elimistä (kuten EIP) tai jäsenvaltioista saatavissa olevaa asiantuntemusta. |
| --- | --- |

50.

Arviointimenettelyn tavoin (ks. kohta 43) seurantavaiheessa ei ole käytetty ulkopuolisia asiantuntijoita tai komission muista yksiköistä, muista elimistä (kuten EIP) tai jäsenvaltioista saatavissa olevaa asiantuntemusta.

TEN-T-hankkeista ei ole helposti saatavilla kattavia ja luotettavia tietoja

| 51. | Komissio yhdisti erilliset TEN-T-tietokannat yhdeksi tietokonejärjestelmäksi vuoden 2003 loppuun mennessä, kuten tilintarkastustuomioistuin oli varainhoitovuosia 2001 ja 2002 koskevissa vuosikertomuksissaan suositellut (57). Vaikka komissio on laatinut käyttöoppaan, kouluttanut käyttäjiä ja lisännyt järjestelmään toimintoja, hankkeesta vastaavat virkamiehet eivät yleensä käytä tietokonejärjestelmää, jonka tiedot eivät ole ajan tasalla ja luotettavia. Tilintarkastustuomioistuimen tekemä tutkimus hankkeisiin osallistuneesta energian ja liikenteen pääosaston henkilöstöstä osoitti, että hankkeesta vastaavat virkamiehet eivät käytä järjestelmää, koska se ei ole käyttäjäystävällinen ja on suunnattu liian pitkälti TTK-puiteohjelmien tarpeisiin. Tästä johtuu, että komissio ei voi esittää raportoinnissaan luotettavia ja kattavia tietoja ilman laajamittaista ja aikaavievää yhdenmukaistusta komission keskuskirjanpitojärjestelmän sisältämien tietojen kanssa. |
| --- | --- |

51.

Komissio yhdisti erilliset TEN-T-tietokannat yhdeksi tietokonejärjestelmäksi vuoden 2003 loppuun mennessä, kuten tilintarkastustuomioistuin oli varainhoitovuosia 2001 ja 2002 koskevissa vuosikertomuksissaan suositellut (57). Vaikka komissio on laatinut käyttöoppaan, kouluttanut käyttäjiä ja lisännyt järjestelmään toimintoja, hankkeesta vastaavat virkamiehet eivät yleensä käytä tietokonejärjestelmää, jonka tiedot eivät ole ajan tasalla ja luotettavia. Tilintarkastustuomioistuimen tekemä tutkimus hankkeisiin osallistuneesta energian ja liikenteen pääosaston henkilöstöstä osoitti, että hankkeesta vastaavat virkamiehet eivät käytä järjestelmää, koska se ei ole käyttäjäystävällinen ja on suunnattu liian pitkälti TTK-puiteohjelmien tarpeisiin. Tästä johtuu, että komissio ei voi esittää raportoinnissaan luotettavia ja kattavia tietoja ilman laajamittaista ja aikaavievää yhdenmukaistusta komission keskuskirjanpitojärjestelmän sisältämien tietojen kanssa.

Organisaatiorakenne ja henkilöstön osoittaminen tehtäviin

Hankkeista vastaavien virkamiesten liiallinen työtaakka estää TEN-T-toimien arviointia ja seurantaa

| 52. | Taulukossa 2 on esitetty kaikkia energian ja liikenteen pääosaston toimia koskevien määrärahojen ja henkilöstön jakautuminen vuonna 2004. |
| --- | --- |

52.

Taulukossa 2 on esitetty kaikkia energian ja liikenteen pääosaston toimia koskevien määrärahojen ja henkilöstön jakautuminen vuonna 2004.

Taulukko 2

Energian ja liikenteen pääosaston toimiin osoitettujen määrärahojen ja henkilöstön jakautuminen vuoden 2004 lopussa

| Energian ja liikenteen pääosaston toimet — talousarvio ja kokopäivätoimisen henkilöstön määrä vuonna 2004 |
| --- |
| Toimi | Talousarvio
  (milj. euroa) | % kokonaismäärästä | Kokopäivätoiminen henkilöstö | % kokonaismäärästä |
| Maa-, lento- ja meriliikenne | 76 | 6 | 167 | 17 |
| Euroopan laajuiset liikenneverkot | 672 | 54 | 55 | 5 |
| Euroopan laajuiset energiaverkot | 18 | 1 | 6 | 1 |
| Perinteiset ja uusiutuvat energiamuodot | 64 | 5 | 108 | 11 |
| Ydinenergia | 154 | 12 | 281 | 28 |
| Energiaan ja liikenteeseen liittyvä tutkimus | 235 | 19 | 103 | 10 |
| Hallinnollinen tuki energian ja liikenteen pääosastolle | 23 | 2 | 201 | 20 |
| Poliittinen strategia ja koordinointi energian ja liikenteen pääosastossa | 0 | 0 | 89 | 9 |
| Yhteensä | 1 243 | 100 | 1 009 | 100 |
| Lähde: Euroopan komissio, energian ja liikenteen pääosaston vuotuinen toimintakertomus vuodelta 2004 ja vuotuinen hallintosuunnitelma vuodelle 2005. |

Energian ja liikenteen pääosaston toimet — talousarvio ja kokopäivätoimisen henkilöstön määrä vuonna 2004

Toimi

Talousarvio

(milj. euroa)

% kokonaismäärästä

Kokopäivätoiminen henkilöstö

% kokonaismäärästä

Maa-, lento- ja meriliikenne

76

6

167

17

Euroopan laajuiset liikenneverkot

672

54

55

5

Euroopan laajuiset energiaverkot

18

1

6

1

Perinteiset ja uusiutuvat energiamuodot

64

5

108

11

Ydinenergia

154

12

281

28

Energiaan ja liikenteeseen liittyvä tutkimus

235

19

103

10

Hallinnollinen tuki energian ja liikenteen pääosastolle

23

2

201

20

Poliittinen strategia ja koordinointi energian ja liikenteen pääosastossa

0

0

89

9

Yhteensä

1 243

100

1 009

100

Lähde: Euroopan komissio, energian ja liikenteen pääosaston vuotuinen toimintakertomus vuodelta 2004 ja vuotuinen hallintosuunnitelma vuodelle 2005.

| 53. | Henkilöstöresurssien asianmukainen kohdentaminen on ohjelman tehokkaan ja vaikuttavan hallinnoinnin välttämätön edellytys. Vuonna 2004 yhteensä 459:ää käynnissä olevaa TEN-T-toimea hallinnoi 18 kokopäiväistä hanketta hallinnoivaa virkamiestä, eli kutakin virkamiestä kohti oli osoitettu noin 26 toimea. Lisäksi hanketta hallinnoivien virkamiesten hallinnoimien toimien todellinen määrä vaihteli suuresti (kahdesta 71:een toimeen kokopäivätoimista virkamiestä kohti), mikä on osoitus toimien ja henkilöstön epätasaisesta jakautumisesta TEN-T-toimia hallinnoivien linjojen kesken ja niiden sisällä. Lisäksi komennukselle lähetetyt kansalliset asiantuntijat hallinnoivat suurta osaa (24 prosenttia) toimista. Heidät on lähetetty komissioon määräaikaiselle komennukselle, mikä on huolestuttavaa hankkeiden hallinnoinnin jatkuvuuden kannalta. |
| --- | --- |

53.

Henkilöstöresurssien asianmukainen kohdentaminen on ohjelman tehokkaan ja vaikuttavan hallinnoinnin välttämätön edellytys. Vuonna 2004 yhteensä 459:ää käynnissä olevaa TEN-T-toimea hallinnoi 18 kokopäiväistä hanketta hallinnoivaa virkamiestä, eli kutakin virkamiestä kohti oli osoitettu noin 26 toimea. Lisäksi hanketta hallinnoivien virkamiesten hallinnoimien toimien todellinen määrä vaihteli suuresti (kahdesta 71:een toimeen kokopäivätoimista virkamiestä kohti), mikä on osoitus toimien ja henkilöstön epätasaisesta jakautumisesta TEN-T-toimia hallinnoivien linjojen kesken ja niiden sisällä. Lisäksi komennukselle lähetetyt kansalliset asiantuntijat hallinnoivat suurta osaa (24 prosenttia) toimista. Heidät on lähetetty komissioon määräaikaiselle komennukselle, mikä on huolestuttavaa hankkeiden hallinnoinnin jatkuvuuden kannalta.

| 54. | Hanketta hallinnoiville virkamiehille tehtiin henkilöstökysely, joka koski toimea kohti keskimäärin käytettyä aikaa. Kyselyn tulokset osoittivat, että suurin osa henkilöstöresursseista on kohdistettu hankkeiden tekniseen seurantaan (35 prosenttia) sekä ehdotusten arviointiin ja valintaan (16 prosenttia) (ks. kaavio 2). Keskimäärin aikaa kuluu kuitenkin paljon myös toimintalinjoja ja/tai lainsäädäntöehdotuksia koskevien asiakirjojen käsittelyyn (11 prosenttia), vaikka jokaisella neljällä operatiiviseen toimintaan osallistuvalla linjalla on oma toimintalinjoista vastaava yksikkönsä. |
| --- | --- |

54.

Hanketta hallinnoiville virkamiehille tehtiin henkilöstökysely, joka koski toimea kohti keskimäärin käytettyä aikaa. Kyselyn tulokset osoittivat, että suurin osa henkilöstöresursseista on kohdistettu hankkeiden tekniseen seurantaan (35 prosenttia) sekä ehdotusten arviointiin ja valintaan (16 prosenttia) (ks. kaavio 2). Keskimäärin aikaa kuluu kuitenkin paljon myös toimintalinjoja ja/tai lainsäädäntöehdotuksia koskevien asiakirjojen käsittelyyn (11 prosenttia), vaikka jokaisella neljällä operatiiviseen toimintaan osallistuvalla linjalla on oma toimintalinjoista vastaava yksikkönsä.

Image

| 55. | Monenlaisia toimia hoitavien hanketta hallinnoivien virkamiesten suuri työtaakka johtaa siihen, että riittävästi huomiota ei voida kiinnittää keskeisiin tehtäviin, kuten hankkeen arviointiin ja seurantaan sekä säännöllisesti paikalla tehtäviin tarkastuksiin. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että tilanne ei ole tyydyttävä, koska kyseiset tarkastukset ovat olennainen osa hankkeen seurantaa. |
| --- | --- |

55.

Monenlaisia toimia hoitavien hanketta hallinnoivien virkamiesten suuri työtaakka johtaa siihen, että riittävästi huomiota ei voida kiinnittää keskeisiin tehtäviin, kuten hankkeen arviointiin ja seurantaan sekä säännöllisesti paikalla tehtäviin tarkastuksiin. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että tilanne ei ole tyydyttävä, koska kyseiset tarkastukset ovat olennainen osa hankkeen seurantaa.

TEN-T-hankkeita hallinnoivien virkamiesten pätevyys — liikenteen alan asiantuntemus rajallista

| 56. | TEN-T-hankkeita hallinnoivilla virkamiehillä on keskeinen rooli hankkeiden arviointi-, valinta- ja seurantamenettelyissä. Varsinkin monivuotisen ohjeellisen ohjelman osalta päätös hankkeen rahoituksen jatkamisesta, lykkäämisestä tai peruuttamisesta riippuu pitkälti hanketta hallinnoivien virkamiesten arvioinnista, usein ilman ulkopuolisten asiantuntijoiden apua tai neuvoa. Näin ollen on tärkeätä, että hanketta hallinnoivilla virkamiehillä on tarvittava tekninen tietämys liikenteen alalta. |
| --- | --- |

56.

TEN-T-hankkeita hallinnoivilla virkamiehillä on keskeinen rooli hankkeiden arviointi-, valinta- ja seurantamenettelyissä. Varsinkin monivuotisen ohjeellisen ohjelman osalta päätös hankkeen rahoituksen jatkamisesta, lykkäämisestä tai peruuttamisesta riippuu pitkälti hanketta hallinnoivien virkamiesten arvioinnista, usein ilman ulkopuolisten asiantuntijoiden apua tai neuvoa. Näin ollen on tärkeätä, että hanketta hallinnoivilla virkamiehillä on tarvittava tekninen tietämys liikenteen alalta.

| 57. | Hanketta hallinnoivien virkamiesten teknisen asiantuntemuksen analysointi (58) osoitti, että alle puolella heistä oli liikenteen alaan liittyvä tutkinto (59). Lisäksi huomattavan monet virkamiehistä olivat vailla liikenteen alan työkokemusta ennen valitsemistaan TEN-T-hanketta hallinnoiviksi virkamiehiksi. Sitä vastoin kahdeksalla 11:stä komennukselle lähetetystä kansallisesta asiantuntijasta oli alan työkokemusta. Vaikka alan aikaisemman työkokemuksen puuttuminen ei välttämättä tarkoita pätevyyden puutetta, liikenteen alan riittävä tekninen asiantuntemus on teknisesti näin vaativien hankkeiden arvioinnin, valinnan ja seurannan laadun kannalta olennaisen tärkeätä. |
| --- | --- |

57.

Hanketta hallinnoivien virkamiesten teknisen asiantuntemuksen analysointi (58) osoitti, että alle puolella heistä oli liikenteen alaan liittyvä tutkinto (59). Lisäksi huomattavan monet virkamiehistä olivat vailla liikenteen alan työkokemusta ennen valitsemistaan TEN-T-hanketta hallinnoiviksi virkamiehiksi. Sitä vastoin kahdeksalla 11:stä komennukselle lähetetystä kansallisesta asiantuntijasta oli alan työkokemusta. Vaikka alan aikaisemman työkokemuksen puuttuminen ei välttämättä tarkoita pätevyyden puutetta, liikenteen alan riittävä tekninen asiantuntemus on teknisesti näin vaativien hankkeiden arvioinnin, valinnan ja seurannan laadun kannalta olennaisen tärkeätä.

| 58. | Näihin puutteisiin ei myöskään puututa asianmukaisesti koulutustoimenpiteillä. Tarkasteltaessa koulutusta, johon 30 hanketta hallinnoivaa virkamiestä (joista kuusi oli komennukselle lähetettyä kansallista asiantuntijaa) oli ottanut osaa vuosina 2001—2004, havaittiin, että 24 virkamiestä 30:stä (mukaan lukien neljä komennukselle lähetettyä kansallista asiantuntijaa) oli käynyt ainakin yhden rahoitukseen tai menettelyihin liittyvän kurssin. Kuitenkin vain 16 virkamiestä 30:stä (mukaan lukien kolme komennukselle lähetettyä kansallista asiantuntijaa) oli käynyt liikenteen alaan liittyvän kurssin (60). Lisäksi nämä kurssit kestivät keskimäärin alle yhden päivän. |
| --- | --- |

58.

Näihin puutteisiin ei myöskään puututa asianmukaisesti koulutustoimenpiteillä. Tarkasteltaessa koulutusta, johon 30 hanketta hallinnoivaa virkamiestä (joista kuusi oli komennukselle lähetettyä kansallista asiantuntijaa) oli ottanut osaa vuosina 2001—2004, havaittiin, että 24 virkamiestä 30:stä (mukaan lukien neljä komennukselle lähetettyä kansallista asiantuntijaa) oli käynyt ainakin yhden rahoitukseen tai menettelyihin liittyvän kurssin. Kuitenkin vain 16 virkamiestä 30:stä (mukaan lukien kolme komennukselle lähetettyä kansallista asiantuntijaa) oli käynyt liikenteen alaan liittyvän kurssin (60). Lisäksi nämä kurssit kestivät keskimäärin alle yhden päivän.

Komission säännöt rajoittavat komennukselle lähetettyjen kansallisten asiantuntijoiden käyttöä

| 59. | Komennukselle lähetettyjen kansallisten asiantuntijoiden työkokemus korvaa jossakin määrin sitä, että suurimmalla osalla TEN-T-hankkeisiin osallistuvista virkamiehistä on vain vähän teknistä asiantuntemusta. Asiantuntijoiden tehtävien määräaikaisuus sekä komennukselle lähetettyihin kansallisiin asiantuntijoihin sovellettavat komission sisäiset säännöt (61) rajoittavat heidän osuuttaan arviointi-, valinta- ja seurantamenettelyssä. |
| --- | --- |

59.

Komennukselle lähetettyjen kansallisten asiantuntijoiden työkokemus korvaa jossakin määrin sitä, että suurimmalla osalla TEN-T-hankkeisiin osallistuvista virkamiehistä on vain vähän teknistä asiantuntemusta. Asiantuntijoiden tehtävien määräaikaisuus sekä komennukselle lähetettyihin kansallisiin asiantuntijoihin sovellettavat komission sisäiset säännöt (61) rajoittavat heidän osuuttaan arviointi-, valinta- ja seurantamenettelyssä.

| 60. | Vaikka kyseiset säännöt ovat olleet voimassa toukokuusta 2002 alkaen, energian ja liikenteen pääosasto sai selvitettyä niiden käytännön vaikutukset vasta kaksi vuotta myöhemmin (62). Tarkastuksen aikana havaittiin lisäksi, että eräät komennukselle lähetetyt kansalliset asiantuntijat hallinnoivat oman jäsenvaltionsa alulle panemia hankkeita sekä käynnistävät ja hyväksyvät rahoitustoimia, mikä on sääntöjen vastaista. |
| --- | --- |

60.

Vaikka kyseiset säännöt ovat olleet voimassa toukokuusta 2002 alkaen, energian ja liikenteen pääosasto sai selvitettyä niiden käytännön vaikutukset vasta kaksi vuotta myöhemmin (62). Tarkastuksen aikana havaittiin lisäksi, että eräät komennukselle lähetetyt kansalliset asiantuntijat hallinnoivat oman jäsenvaltionsa alulle panemia hankkeita sekä käynnistävät ja hyväksyvät rahoitustoimia, mikä on sääntöjen vastaista.

| 61. | Komission säännöt on laadittu mahdollisten eturistiriitojen välttämiseksi. Säännöistä kuitenkin väistämättä seuraa, että komennukselle lähetetyt kansalliset asiantuntijat voivat osallistua ainoastaan osaan hankkeiden hallinnointitehtävistä. Tämä vastaavasti lisää komission virkamiesten työtehtäviä, eikä resurssien jakaminen ole erityisen tehokasta. Lisäksi komennukselle lähetetyt kansalliset asiantuntijat katsovat, että heidän asiantuntemustaan ei hyödynnetä parhaalla mahdollisella tavalla ja että heidän työnsä tulokset eivät tule näkyviin komissiossa. |
| --- | --- |

61.

Komission säännöt on laadittu mahdollisten eturistiriitojen välttämiseksi. Säännöistä kuitenkin väistämättä seuraa, että komennukselle lähetetyt kansalliset asiantuntijat voivat osallistua ainoastaan osaan hankkeiden hallinnointitehtävistä. Tämä vastaavasti lisää komission virkamiesten työtehtäviä, eikä resurssien jakaminen ole erityisen tehokasta. Lisäksi komennukselle lähetetyt kansalliset asiantuntijat katsovat, että heidän asiantuntemustaan ei hyödynnetä parhaalla mahdollisella tavalla ja että heidän työnsä tulokset eivät tule näkyviin komissiossa.

TEN-T-toimiin osoitetun henkilöstön määrää ja asiantuntemusta ei ole mukautettu uusiin haasteisiin

| 62. | Energian ja liikenteen pääosaston on mahdollisimman pian mukautettava organisaatiorakennettaan sekä henkilöstön jakautumista ja asiantuntemusta uusia haasteita vastaaviksi, jotta se voisi vuodesta 2007 alkaen hallinnoida huomattavasti lukuisampia TEN-T-toimiin kuuluvia hankkeita ja suurempaa osuutta talousarviosta. |
| --- | --- |

62.

Energian ja liikenteen pääosaston on mahdollisimman pian mukautettava organisaatiorakennettaan sekä henkilöstön jakautumista ja asiantuntemusta uusia haasteita vastaaviksi, jotta se voisi vuodesta 2007 alkaen hallinnoida huomattavasti lukuisampia TEN-T-toimiin kuuluvia hankkeita ja suurempaa osuutta talousarviosta.

| 63. | Komissiossa harkitaan parhaillaan TEN-T-toimeenpanoviraston perustamista. Energian ja liikenteen pääosaston tilaaman kustannus-hyötyanalyysin mukaan tällaisen viraston perustaminen voisi lisätä tehokkuutta etenkin seuraavista syistä (63):






  — | henkilöstö keskittyisi yksinomaan TEN-T-toimien hallinnointiin osallistumatta toimintalinjoja koskeviin seikkoihin, |
| --- | --- | --- |

63.

Komissiossa harkitaan parhaillaan TEN-T-toimeenpanoviraston perustamista. Energian ja liikenteen pääosaston tilaaman kustannus-hyötyanalyysin mukaan tällaisen viraston perustaminen voisi lisätä tehokkuutta etenkin seuraavista syistä (63):

—

henkilöstö keskittyisi yksinomaan TEN-T-toimien hallinnointiin osallistumatta toimintalinjoja koskeviin seikkoihin,

| — | henkilöstön palkkaaminen olisi joustavampaa. |
| --- | --- |

—

henkilöstön palkkaaminen olisi joustavampaa.

| 64. | Kustannus-hyötyanalyysin päätelmät eivät kuitenkaan kestä syvällisempää tarkastelua erityisesti liian optimististen parametrien ja taloudellisia seurauksia laskettaessa käytettyjen puutteellisten taustatietojen vuoksi. Lisäksi suurin osa yksilöidystä tehokkuuden kasvusta voitaisiin saavuttaa myös siten, että energian ja liikenteen pääosasto hallinnoisi TEN-T-toimia itse. |
| --- | --- |

64.

Kustannus-hyötyanalyysin päätelmät eivät kuitenkaan kestä syvällisempää tarkastelua erityisesti liian optimististen parametrien ja taloudellisia seurauksia laskettaessa käytettyjen puutteellisten taustatietojen vuoksi. Lisäksi suurin osa yksilöidystä tehokkuuden kasvusta voitaisiin saavuttaa myös siten, että energian ja liikenteen pääosasto hallinnoisi TEN-T-toimia itse.

EU:n liikenneinfrastruktuuria koskevan yhteisön rahoituksen koordinointi

Kolme tärkeintä EU:n ohjelmaa, joilla rahoitetaan liikenneinfrastruktuurihankkeita

| 65. | Tärkeimmät yhteisön rahoituksen lähteet Euroopan laajuisille liikenneinfrastruktuurihankkeille ovat TEN-T, rakennerahastot (erityisesti Euroopan aluekehitysrahasto, EAKR) ja koheesiorahasto (64). Yksittäisten hankkeiden EAKR:n kautta saama yhteisrahoituksen osuus on 75—85 prosenttia (65) tukikelpoisista kokonaiskustannuksista, ja koheesiorahaston osuus voi olla jopa 85 prosenttia tukikelpoisista menoista. TEN-T-budjettikohdasta myönnetty yhteisön osuus sitä vastoin on enintään 10 prosenttia hankkeen investoinnin kokonaiskustannuksista valitusta tukimuodosta riippumatta, lukuun ottamatta tiettyjä hankkeita, joissa rahoitusosuus voi olla enintään 20 prosenttia (ks. kohta 17). |
| --- | --- |

65.

Tärkeimmät yhteisön rahoituksen lähteet Euroopan laajuisille liikenneinfrastruktuurihankkeille ovat TEN-T, rakennerahastot (erityisesti Euroopan aluekehitysrahasto, EAKR) ja koheesiorahasto (64). Yksittäisten hankkeiden EAKR:n kautta saama yhteisrahoituksen osuus on 75—85 prosenttia (65) tukikelpoisista kokonaiskustannuksista, ja koheesiorahaston osuus voi olla jopa 85 prosenttia tukikelpoisista menoista. TEN-T-budjettikohdasta myönnetty yhteisön osuus sitä vastoin on enintään 10 prosenttia hankkeen investoinnin kokonaiskustannuksista valitusta tukimuodosta riippumatta, lukuun ottamatta tiettyjä hankkeita, joissa rahoitusosuus voi olla enintään 20 prosenttia (ks. kohta 17).

Useasta rahoituslähteestä tulevaan rahoitukseen liittyvät säädökset ovat puutteellisia

| 66. | EAKR:n oikeusperusta (66) ei sisällä nimenomaisia säännöksiä tapauksista, joissa rahoitusta saadaan samanaikaisesti rakennerahastoista ja muista EU:n rahoitusohjelmista. Koheesiorahaston osalta avun yhdistelyä ja päällekkäisyyttä käsitellään koheesiorahastosta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1164/94 (67) 9 artiklassa, jossa todetaan: ”Rahaston ja muiden yhteisön rahoitusvälineiden myöntämän kokonaisavun määrä ei saa olla yli 90 prosenttia hankkeen kokonaiskustannuksista”. Koska yksistään koheesiorahaston myöntämän avun enimmäismäärä voi olla 80—85 prosenttia julkisista tai vastaavista menoista, muun yhteisön avun, kuten TEN-T:n, osuus voi olla 5—10 prosenttia. |
| --- | --- |

66.

EAKR:n oikeusperusta (66) ei sisällä nimenomaisia säännöksiä tapauksista, joissa rahoitusta saadaan samanaikaisesti rakennerahastoista ja muista EU:n rahoitusohjelmista. Koheesiorahaston osalta avun yhdistelyä ja päällekkäisyyttä käsitellään koheesiorahastosta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1164/94 (67) 9 artiklassa, jossa todetaan: ”Rahaston ja muiden yhteisön rahoitusvälineiden myöntämän kokonaisavun määrä ei saa olla yli 90 prosenttia hankkeen kokonaiskustannuksista”. Koska yksistään koheesiorahaston myöntämän avun enimmäismäärä voi olla 80—85 prosenttia julkisista tai vastaavista menoista, muun yhteisön avun, kuten TEN-T:n, osuus voi olla 5—10 prosenttia.

| 67. | Euroopan laajuisten verkkojen rahoitusta koskevan asetuksen 5 artiklan 4 kohdassa säädetään: ”Tässä asetuksessa säädettyjä rahoitusvaroja ei yleisesti ottaen ole tarkoitettu sellaisiin hankkeisiin tai hankkeiden vaiheisiin, jotka saavat rahoitusta muista yhteisön lähteistä.” Asetuksessa käytetty sanamuoto ”yleisesti ottaen” ei sulje pois TEN-T-hankkeiden yhteisrahoitusta kahdesta tai useammasta yhteisön rahoituslähteestä. Euroopan laajuisten verkkojen rahoitusta koskevassa asetuksessa ei ole muita säännöksiä, joissa selvennettäisiin useampien rahoituslähteiden käyttöä. |
| --- | --- |

67.

Euroopan laajuisten verkkojen rahoitusta koskevan asetuksen 5 artiklan 4 kohdassa säädetään: ”Tässä asetuksessa säädettyjä rahoitusvaroja ei yleisesti ottaen ole tarkoitettu sellaisiin hankkeisiin tai hankkeiden vaiheisiin, jotka saavat rahoitusta muista yhteisön lähteistä.” Asetuksessa käytetty sanamuoto ”yleisesti ottaen” ei sulje pois TEN-T-hankkeiden yhteisrahoitusta kahdesta tai useammasta yhteisön rahoituslähteestä. Euroopan laajuisten verkkojen rahoitusta koskevassa asetuksessa ei ole muita säännöksiä, joissa selvennettäisiin useampien rahoituslähteiden käyttöä.

| 68. | Liikennehankkeen rahoitus useista yhteisön rahoitusohjelmista lisää riskiä, että samalle hankkeelle tai sen osalle myönnetään yhteisön eri rahoituslähteistä varoja liikaa tai päällekkäin. Sama riski on olemassa myös, jos TEN-T-ohjelman mukaisesti myönnetty rahoitus yhdistetään:






  — | koheesiorahaston rahoitukseen — ja 90 prosentin enimmäismäärä ylitetään, |
| --- | --- | --- |

68.

Liikennehankkeen rahoitus useista yhteisön rahoitusohjelmista lisää riskiä, että samalle hankkeelle tai sen osalle myönnetään yhteisön eri rahoituslähteistä varoja liikaa tai päällekkäin. Sama riski on olemassa myös, jos TEN-T-ohjelman mukaisesti myönnetty rahoitus yhdistetään:

—

koheesiorahaston rahoitukseen — ja 90 prosentin enimmäismäärä ylitetään,

| — | EAKR:n (tai koheesiorahaston) rahoitukseen — ja rahoitetaan yli 100 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista, minkä ansiosta joko jäsenvaltio tai hankkeen edistäjä saisi voittoa yhteisön talousarvion kustannuksella. Tämä riski koskee kuitenkin ainoastaan selvityksiä, joiden kokonaiskustannuksista voidaan TEN-T-ohjelman kautta rahoittaa enintään 50 prosenttia. |
| --- | --- |

—

EAKR:n (tai koheesiorahaston) rahoitukseen — ja rahoitetaan yli 100 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista, minkä ansiosta joko jäsenvaltio tai hankkeen edistäjä saisi voittoa yhteisön talousarvion kustannuksella. Tämä riski koskee kuitenkin ainoastaan selvityksiä, joiden kokonaiskustannuksista voidaan TEN-T-ohjelman kautta rahoittaa enintään 50 prosenttia.

Hankehakemuksissa ja arviointilomakkeissa käytetty terminologia ei ole riittävän selkeätä ja yhtenäistä

| 69. | Liian suuren tai päällekkäisen rahoituksen riskin pienentämiseksi on tärkeätä, että komissiolla on tarkat ja asianmukaiset tiedot hanke-ehdotuksen aikaisemmasta, nykyisestä ja tulevasta yhteisön rahoituksesta. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava muu yhteisön rahoitus TEN-T-ohjelmaa koskevissa hakemuksissa, koheesiorahastosta rahoitettavien hankkeiden hakemuksissa sekä periaatteessa myös rakennerahastojen ohjelma-asiakirjoihin sisältyvissä rahoitussuunnitelmissa. Rakennerahastojen tapauksessa komission käytettävissä oleva tieto on kuitenkin rajoitettua rahastojen hajautetun hallinnoinnin vuoksi. |
| --- | --- |

69.

Liian suuren tai päällekkäisen rahoituksen riskin pienentämiseksi on tärkeätä, että komissiolla on tarkat ja asianmukaiset tiedot hanke-ehdotuksen aikaisemmasta, nykyisestä ja tulevasta yhteisön rahoituksesta. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava muu yhteisön rahoitus TEN-T-ohjelmaa koskevissa hakemuksissa, koheesiorahastosta rahoitettavien hankkeiden hakemuksissa sekä periaatteessa myös rakennerahastojen ohjelma-asiakirjoihin sisältyvissä rahoitussuunnitelmissa. Rakennerahastojen tapauksessa komission käytettävissä oleva tieto on kuitenkin rajoitettua rahastojen hajautetun hallinnoinnin vuoksi.

| 70. | Tilintarkastustuomioistuimen analysoitua täytettyjä hakulomakkeita havaittiin, että yhteisön eri rahoituslähteistä saatava rahoitus oli käsitetty jäsenvaltioissa eri tavoin, minkä vuoksi joissakin tapauksissa TEN-T-hankkeiden muita yhteisön rahoituslähteitä koskevat tiedot olivat virheellisiä tai puutteellisia. |
| --- | --- |

70.

Tilintarkastustuomioistuimen analysoitua täytettyjä hakulomakkeita havaittiin, että yhteisön eri rahoituslähteistä saatava rahoitus oli käsitetty jäsenvaltioissa eri tavoin, minkä vuoksi joissakin tapauksissa TEN-T-hankkeiden muita yhteisön rahoituslähteitä koskevat tiedot olivat virheellisiä tai puutteellisia.

| 71. | TEN-T-hanke-ehdotuksissa käytetyissä yksityiskohtaisissa hakemuksissa on mainittava kaikkia muita yhteisön rahoituslähteitä koskevat aikaisemmat tai tulevat tukihakemukset. Kysymyksen sanamuoto ja kattavuus vaihtelee, riippuen siitä, onko kyseessä töitä vai selvityksiä koskeva hakemus, mutta myös vuosittaisten hakemusmallien ja jopa kieliversioiden kesken. Komission henkilöstö oli esimerkiksi tulkinnut töitä koskevassa hakemuksessa olevan käsitteen ”hanke” usein siten, että se viittaa erityiseen hankkeen osaan, jota varten yhteisön rahoitusta haetaan, eikä koko hankkeeseen. |
| --- | --- |

71.

TEN-T-hanke-ehdotuksissa käytetyissä yksityiskohtaisissa hakemuksissa on mainittava kaikkia muita yhteisön rahoituslähteitä koskevat aikaisemmat tai tulevat tukihakemukset. Kysymyksen sanamuoto ja kattavuus vaihtelee, riippuen siitä, onko kyseessä töitä vai selvityksiä koskeva hakemus, mutta myös vuosittaisten hakemusmallien ja jopa kieliversioiden kesken. Komission henkilöstö oli esimerkiksi tulkinnut töitä koskevassa hakemuksessa olevan käsitteen ”hanke” usein siten, että se viittaa erityiseen hankkeen osaan, jota varten yhteisön rahoitusta haetaan, eikä koko hankkeeseen.

| 72. | Lisäksi TEN-T-hankearviointilomakkeissa kohta ”Hanke ei ole saanut muuta EU:n rahoitustukea” tulkitaan komissiossa siten, että se viittaa ainoastaan hankkeen osaan, johon rahoitusta haetaan, eikä koko hankkeeseen. Hakemuslomakkeissa sama käsite on kuitenkin tulkittu eri tavalla. |
| --- | --- |

72.

Lisäksi TEN-T-hankearviointilomakkeissa kohta ”Hanke ei ole saanut muuta EU:n rahoitustukea” tulkitaan komissiossa siten, että se viittaa ainoastaan hankkeen osaan, johon rahoitusta haetaan, eikä koko hankkeeseen. Hakemuslomakkeissa sama käsite on kuitenkin tulkittu eri tavalla.

Komission muiden yksiköiden ja Euroopan investointipankin asiantuntemusta käytetään arvioinnissa rajoitetusti

| 73. | Komissio on tehnyt EIP:n kanssa yhteistyö- ja puitesopimukset EAKR:n ja koheesiorahaston ehdotusten arvioinnin helpottamiseksi. Yhdessä rahoitettujen hankkeiden osalta EIP antaa komission käyttöön kaikki tekniset ja taloudelliset analyysinsä ja päätelmänsä niin arviointi- kuin seurantavaiheessakin. Jos hankkeelle ei ole haettu EIP:n rahoitusta, komissio voi hyödyntää EIP:n asiantuntemusta rahoitettavaksi ehdotettua hanketta koskevien teknisten tai rahoituksellisten näkökohtien arvioimiseksi ennakolta. Lisäksi aluepolitiikan pääosasto käyttää hankkeiden arvioinnissa muita ulkopuolisia asiantuntijoita. Tätä varten liikenteen alan konsulttien ryhmittymän kanssa on tehty monivuotinen puitesopimus. |
| --- | --- |

73.

Komissio on tehnyt EIP:n kanssa yhteistyö- ja puitesopimukset EAKR:n ja koheesiorahaston ehdotusten arvioinnin helpottamiseksi. Yhdessä rahoitettujen hankkeiden osalta EIP antaa komission käyttöön kaikki tekniset ja taloudelliset analyysinsä ja päätelmänsä niin arviointi- kuin seurantavaiheessakin. Jos hankkeelle ei ole haettu EIP:n rahoitusta, komissio voi hyödyntää EIP:n asiantuntemusta rahoitettavaksi ehdotettua hanketta koskevien teknisten tai rahoituksellisten näkökohtien arvioimiseksi ennakolta. Lisäksi aluepolitiikan pääosasto käyttää hankkeiden arvioinnissa muita ulkopuolisia asiantuntijoita. Tätä varten liikenteen alan konsulttien ryhmittymän kanssa on tehty monivuotinen puitesopimus.

| 74. | Kuten arviointia ja valintaa koskevassa osuudessa mainittiin (kohta 43), TEN-T-ehdotusten arvioinnin suorittaa pääasiassa komission energian ja liikenteen pääosaston henkilöstö. Aluepolitiikan pääosaston tai EIP:n erityistä asiantuntemusta ei hyödynnetä. Nämä resurssit saattaisivat osoittautua erityisen hyödyllisiksi EAKR:n tai koheesiorahaston rahoitukseen oikeutetuissa jäsenvaltioissa tai tällaisilla alueilla sijaitsevien hankkeiden ennakkoarvioinnissa. |
| --- | --- |

74.

Kuten arviointia ja valintaa koskevassa osuudessa mainittiin (kohta 43), TEN-T-ehdotusten arvioinnin suorittaa pääasiassa komission energian ja liikenteen pääosaston henkilöstö. Aluepolitiikan pääosaston tai EIP:n erityistä asiantuntemusta ei hyödynnetä. Nämä resurssit saattaisivat osoittautua erityisen hyödyllisiksi EAKR:n tai koheesiorahaston rahoitukseen oikeutetuissa jäsenvaltioissa tai tällaisilla alueilla sijaitsevien hankkeiden ennakkoarvioinnissa.

| 75. | Rakennepolitiikan alalla käytössä olevia arviointikäytäntöjä tai ohjelmia, kuten MEANS (68), joiden avulla pyritään parantamaan infrastruktuurihankkeiden arviointimenetelmiä, ei myöskään käytetä TEN-T-hankkeiden arvioinnissa. |
| --- | --- |

75.

Rakennepolitiikan alalla käytössä olevia arviointikäytäntöjä tai ohjelmia, kuten MEANS (68), joiden avulla pyritään parantamaan infrastruktuurihankkeiden arviointimenetelmiä, ei myöskään käytetä TEN-T-hankkeiden arvioinnissa.

Yksiköiden välisen kuulemisen kautta tapahtuva koordinointi ei ole mahdollista riittämättömien tietojen vuoksi

| 76. | Yksiköiden välinen kuuleminen on komission muodollinen koordinointitapa. Kuulemisen yhteydessä kaikki komission yksiköt, oikeudellinen yksikkö mukaan lukien, antavat kymmenen työpäivän kuluessa lausunnon (69) hankkeista, joita on ehdotettu EU:n rahoitusta saavien hankkeiden luettelossa. Tämän menettelyn avulla komission yksiköt varmistavat muiden seikkojen lisäksi, ettei EU:n rahoitusta ole mahdollisesti myönnetty liikaa (70). |
| --- | --- |

76.

Yksiköiden välinen kuuleminen on komission muodollinen koordinointitapa. Kuulemisen yhteydessä kaikki komission yksiköt, oikeudellinen yksikkö mukaan lukien, antavat kymmenen työpäivän kuluessa lausunnon (69) hankkeista, joita on ehdotettu EU:n rahoitusta saavien hankkeiden luettelossa. Tämän menettelyn avulla komission yksiköt varmistavat muiden seikkojen lisäksi, ettei EU:n rahoitusta ole mahdollisesti myönnetty liikaa (70).

| 77. | Yksiköiden välisen kuulemisen vaikuttavuus riippuu pitkälti kunkin komission yksikön käytettävissä olevan tiedon laadusta ja mahdollisuuksista tutustua siihen. Tarvittavien tietojen on oltava täsmällisiä ja niihin on voitava perehtyä helposti, koska kuulemisen yhteydessä käytettävissä oleva vastausaika on rajallinen. Komissiossa tai yhdelläkään asianomaisella yksiköllä ei kuitenkaan ole keskitettyä tietokantaa liikennehankkeille myönnetystä EU:n rahoituksesta. Näin on erityisesti aluepolitiikan pääosaston hallinnoiman EAKR:n kohdalla — jäsenvaltiot voivat ainoastaan mainita toimenpiteitä, eikä niiden edellytetä toimittavan yksityiskohtaisia tietoja niiden omiin toimenpideohjelmiin tai ohjelma-asiakirjojen täydennyksiin sisältyvistä hankkeista, koska hankkeita ei hyväksytä kyseisessä vaiheessa. |
| --- | --- |

77.

Yksiköiden välisen kuulemisen vaikuttavuus riippuu pitkälti kunkin komission yksikön käytettävissä olevan tiedon laadusta ja mahdollisuuksista tutustua siihen. Tarvittavien tietojen on oltava täsmällisiä ja niihin on voitava perehtyä helposti, koska kuulemisen yhteydessä käytettävissä oleva vastausaika on rajallinen. Komissiossa tai yhdelläkään asianomaisella yksiköllä ei kuitenkaan ole keskitettyä tietokantaa liikennehankkeille myönnetystä EU:n rahoituksesta. Näin on erityisesti aluepolitiikan pääosaston hallinnoiman EAKR:n kohdalla — jäsenvaltiot voivat ainoastaan mainita toimenpiteitä, eikä niiden edellytetä toimittavan yksityiskohtaisia tietoja niiden omiin toimenpideohjelmiin tai ohjelma-asiakirjojen täydennyksiin sisältyvistä hankkeista, koska hankkeita ei hyväksytä kyseisessä vaiheessa.

| 78. | Tiedon puute vähentää tehdyistä yksiköiden välisistä kuulemisista saatavaa hyötyä. Tästä ovat osoituksena vastaukset, joita annettiin useiden TEN-T-hankkeita varten käynnistettyjen kuulemisten yhteydessä: lausunnot olivat myönteisiä, mutta niihin sisältyi varauma, jonka mukaan mahdollista päällekkäisyyttä muun EU-rahoituksen kanssa ei voida sulkea pois. |
| --- | --- |

78.

Tiedon puute vähentää tehdyistä yksiköiden välisistä kuulemisista saatavaa hyötyä. Tästä ovat osoituksena vastaukset, joita annettiin useiden TEN-T-hankkeita varten käynnistettyjen kuulemisten yhteydessä: lausunnot olivat myönteisiä, mutta niihin sisältyi varauma, jonka mukaan mahdollista päällekkäisyyttä muun EU-rahoituksen kanssa ei voida sulkea pois.

Muita koordinointitoimia ei hyödynnetä täysin

| 79. | Yksiköiden välisen kuulemisen lisäksi EU:n liikenteen alan rahoituksen koordinoinnin parantamiseksi on muitakin keinoja (71). Komissio ei kuitenkaan täysin ja järjestelmällisesti hyödynnä näitä mahdollisuuksia (72). |
| --- | --- |

79.

Yksiköiden välisen kuulemisen lisäksi EU:n liikenteen alan rahoituksen koordinoinnin parantamiseksi on muitakin keinoja (71). Komissio ei kuitenkaan täysin ja järjestelmällisesti hyödynnä näitä mahdollisuuksia (72).

PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET

TEN-T-rahoitus olisi keskitettävä niihin hankkeiden osiin, joiden eurooppalainen lisäarvo on suurin

| 80. | Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, ettei TEN-T-rahoitustukea ole aina myönnetty mahdollisimman tehokkaasti. Ensisijaisten hankkeiden (erityisesti rajat ylittävien hankkeiden osien) hidas toteuttaminen, rahoitettujen toimien suuri määrä ja keskimäärin alhaiset rahoitusosuudet ovat vaikuttaneet kielteisesti TEN-T-rahoituksen kohteiden asettamiseen tärkeysjärjestykseen (ks. kohdat 11—24). |
| --- | --- |

80.

Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, ettei TEN-T-rahoitustukea ole aina myönnetty mahdollisimman tehokkaasti. Ensisijaisten hankkeiden (erityisesti rajat ylittävien hankkeiden osien) hidas toteuttaminen, rahoitettujen toimien suuri määrä ja keskimäärin alhaiset rahoitusosuudet ovat vaikuttaneet kielteisesti TEN-T-rahoituksen kohteiden asettamiseen tärkeysjärjestykseen (ks. kohdat 11—24).

| 81. | Komission ja jäsenvaltioiden, jotka ovat yhdessä vastuussa talousarviomäärärahojen tehokkaasta ja vaikuttavasta jakamisesta sekä hankkeiden täytäntöönpanosta, olisi toteutettava seuraavat toimenpiteet:






  — | Jäsenvaltioiden olisi asetettava hanke-ehdotuksensa tarkemmin tärkeysjärjestykseen niiden selkeiden tukikelpoisuus-, valinta- ja hyväksymisperusteiden mukaisesti, jotka komission on ensin vahvistettava. Komission olisi valittava ehdotukset ainoastaan näillä perusteilla, jäsenvaltioiden kaipaamasta ”oikeudenmukaisesta jaosta” huolimatta. |
| --- | --- | --- |

81.

Komission ja jäsenvaltioiden, jotka ovat yhdessä vastuussa talousarviomäärärahojen tehokkaasta ja vaikuttavasta jakamisesta sekä hankkeiden täytäntöönpanosta, olisi toteutettava seuraavat toimenpiteet:

—

Jäsenvaltioiden olisi asetettava hanke-ehdotuksensa tarkemmin tärkeysjärjestykseen niiden selkeiden tukikelpoisuus-, valinta- ja hyväksymisperusteiden mukaisesti, jotka komission on ensin vahvistettava. Komission olisi valittava ehdotukset ainoastaan näillä perusteilla, jäsenvaltioiden kaipaamasta ”oikeudenmukaisesta jaosta” huolimatta.

| — | Komission ja jäsenvaltioiden tulisi asettaa etusijalle nykyisten ensisijaisten hankkeiden — etenkin raja-alueiden hankkeiden osien — toteuttaminen. Niiden tulisi myös tukea TEN-T-hankkeiden koordinointia helpottavia lainsäädännöllisiä ja toimintalinjoihin liittyviä toimenpiteitä. Niin ollen eurooppalaisten koordinaattoreiden, joista on määrätty vuonna 2004 laadituissa TEN-T:n poliittisissa suuntaviivoissa, nimeäminen on suotavaa (73). |
| --- | --- |

—

Komission ja jäsenvaltioiden tulisi asettaa etusijalle nykyisten ensisijaisten hankkeiden — etenkin raja-alueiden hankkeiden osien — toteuttaminen. Niiden tulisi myös tukea TEN-T-hankkeiden koordinointia helpottavia lainsäädännöllisiä ja toimintalinjoihin liittyviä toimenpiteitä. Niin ollen eurooppalaisten koordinaattoreiden, joista on määrätty vuonna 2004 laadituissa TEN-T:n poliittisissa suuntaviivoissa, nimeäminen on suotavaa (73).

| — | Komission olisi säädettävä rahoituksen vähimmäismääristä Euroopan laajuisten verkkojen rahoitusta koskevassa asetuksessa ja varmistuttava siitä, että yhteisön osuus kustakin yksittäisestä hankkeesta on riittävä toivotun kiihdyttävän vaikutuksen aikaansaamiseksi. |
| --- | --- |

—

Komission olisi säädettävä rahoituksen vähimmäismääristä Euroopan laajuisten verkkojen rahoitusta koskevassa asetuksessa ja varmistuttava siitä, että yhteisön osuus kustakin yksittäisestä hankkeesta on riittävä toivotun kiihdyttävän vaikutuksen aikaansaamiseksi.

| — | Komission olisi täydennettävä yhteisön rahoitusosuuden ehdotettua lisäystä jäsenvaltioiden kanssa tehtävällä kahdenvälisellä sopimuksella, jossa määrätään niistä rahoituksellisista ja teknisistä toimenpiteistä, jotka ovat tarpeen valittujen hankkeiden täytäntöönpanemiseksi vahvistetun aikataulun mukaisesti (erityisesti rajat ylittävien hankkeiden osien osalta) (74). |
| --- | --- |

—

Komission olisi täydennettävä yhteisön rahoitusosuuden ehdotettua lisäystä jäsenvaltioiden kanssa tehtävällä kahdenvälisellä sopimuksella, jossa määrätään niistä rahoituksellisista ja teknisistä toimenpiteistä, jotka ovat tarpeen valittujen hankkeiden täytäntöönpanemiseksi vahvistetun aikataulun mukaisesti (erityisesti rajat ylittävien hankkeiden osien osalta) (74).

Lainsäädäntökehystä on täydennettävä, ja sitä on sovellettava yhdenmukaisesti

| 82. | Rahoitusta koskeva mallipäätös on edunsaajille tärkein TEN-T-rahoitustuen saantiedellytyksiä koskeva oikeusperusta. Lukuisista muutoksista huolimatta rahoitusta koskevaa mallipäätöstä on edelleenkin parannettava sen varmistamiseksi, että hankeseuranta ja tarkastusten toiminta on tehokasta (ks. kohdat 25—29). |
| --- | --- |

82.

Rahoitusta koskeva mallipäätös on edunsaajille tärkein TEN-T-rahoitustuen saantiedellytyksiä koskeva oikeusperusta. Lukuisista muutoksista huolimatta rahoitusta koskevaa mallipäätöstä on edelleenkin parannettava sen varmistamiseksi, että hankeseuranta ja tarkastusten toiminta on tehokasta (ks. kohdat 25—29).

| 83. | Yhdenmukaisen ja kattavan lainsäädäntökehyksen luomiseksi komission olisi:






  — | otettava käyttöön tukimuotoja, joilla TEN-T:n poliittiset tavoitteet voidaan parhaiten saavuttaa, ja poistettava tukimuodot, joita ei käytetä, |
| --- | --- | --- |

83.

Yhdenmukaisen ja kattavan lainsäädäntökehyksen luomiseksi komission olisi:

—

otettava käyttöön tukimuotoja, joilla TEN-T:n poliittiset tavoitteet voidaan parhaiten saavuttaa, ja poistettava tukimuodot, joita ei käytetä,

| — | täydennettävä rahoitusta koskevaa mallipäätöstään antamalla selkeät määritelmät käsitteille ”selvitykset” ja ”työt”, yhdenmukaistamalla töiden kuvauksen rakennetta sekä vakioimalla teknistä ja rahoitukseen liittyvää raportointia, |
| --- | --- |

—

täydennettävä rahoitusta koskevaa mallipäätöstään antamalla selkeät määritelmät käsitteille ”selvitykset” ja ”työt”, yhdenmukaistamalla töiden kuvauksen rakennetta sekä vakioimalla teknistä ja rahoitukseen liittyvää raportointia,

| — | varmistettava, että rahoituspäätöksiä sovelletaan jäsenvaltioihin ja edunsaajiin yhdenmukaisesti, sen jälkeen kun asianmukainen rahoitusta koskeva mallipäätös on hyväksytty. |
| --- | --- |

—

varmistettava, että rahoituspäätöksiä sovelletaan jäsenvaltioihin ja edunsaajiin yhdenmukaisesti, sen jälkeen kun asianmukainen rahoitusta koskeva mallipäätös on hyväksytty.

Arviointimenettelyn on oltava tehokkaampi ja avoimempi ja sitä on toteutettava tiukemmin

| 84. | Ohjeelliseen ohjelmaan sisältyvien hankkeiden monivuotisuudesta huolimatta komissio loi monimutkaiset vuosittaiset hallinnolliset kehykset monivuotisen ohjeellisen ohjelman ja sen ulkopuolisten hankkeiden arviointia ja valintaa varten. Koska hallinnolliset menettelyt ovat raskaita, kaikki arviointia ja sen asianmukaista dokumentointia varten tarvittavat tiedot eivät ole aina olleet saatavilla. Komissio ei ole myöskään laatinut yhtenäisiä ja johdonmukaisia menetelmiä arvioidakseen rahoituksen perusedellytysten täyttymistä sekä tarkastaakseen, että hyväksymis- ja arviointiperusteita on noudatettu. Tästä syystä ehdotusten arviointi ja valinta suoritettiin komissiossa tapauskohtaisesti ja vailla kirjallisia ja julkisesti saatavilla olevia suuntaviivoja (ks. kohdat 30—43). |
| --- | --- |

84.

Ohjeelliseen ohjelmaan sisältyvien hankkeiden monivuotisuudesta huolimatta komissio loi monimutkaiset vuosittaiset hallinnolliset kehykset monivuotisen ohjeellisen ohjelman ja sen ulkopuolisten hankkeiden arviointia ja valintaa varten. Koska hallinnolliset menettelyt ovat raskaita, kaikki arviointia ja sen asianmukaista dokumentointia varten tarvittavat tiedot eivät ole aina olleet saatavilla. Komissio ei ole myöskään laatinut yhtenäisiä ja johdonmukaisia menetelmiä arvioidakseen rahoituksen perusedellytysten täyttymistä sekä tarkastaakseen, että hyväksymis- ja arviointiperusteita on noudatettu. Tästä syystä ehdotusten arviointi ja valinta suoritettiin komissiossa tapauskohtaisesti ja vailla kirjallisia ja julkisesti saatavilla olevia suuntaviivoja (ks. kohdat 30—43).

| 85. | Nopeamman, kustannustehokkaamman, avoimemman ja tiukemmin sovellettavan arviointiprosessin varmistamiseksi komission olisi:






  — | erotettava toisistaan nykyinen monivuotisen ohjeellisen ohjelman ja monivuotisen ohjeellisen ohjelman ulkopuolisten hankkeiden vuotuinen arviointi- ja valintaprosessi sekä laadittava luettelo varalla olevista monivuotisen ohjeellisen ohjelman ulkopuolisista ehdotuksista, joissa voitaisiin hyödyntää käyttämättömiä monivuotisen ohjeellisen ohjelman määrärahoja, |
| --- | --- | --- |

85.

Nopeamman, kustannustehokkaamman, avoimemman ja tiukemmin sovellettavan arviointiprosessin varmistamiseksi komission olisi:

—

erotettava toisistaan nykyinen monivuotisen ohjeellisen ohjelman ja monivuotisen ohjeellisen ohjelman ulkopuolisten hankkeiden vuotuinen arviointi- ja valintaprosessi sekä laadittava luettelo varalla olevista monivuotisen ohjeellisen ohjelman ulkopuolisista ehdotuksista, joissa voitaisiin hyödyntää käyttämättömiä monivuotisen ohjeellisen ohjelman määrärahoja,

| — | rajoitettava hallinnollista työtä laatimalla yksi haku- ja arviointilomakemalli, joka kattaa kaikki keskeiset hanketiedot, |
| --- | --- |

—

rajoitettava hallinnollista työtä laatimalla yksi haku- ja arviointilomakemalli, joka kattaa kaikki keskeiset hanketiedot,

| — | otettava käyttöön kaksivaiheinen arviointimenettely, jonka ensimmäisessä vaiheessa arvioidaan keskeiset perusteet, kuten rahoitustuen perusedellytykset, taloudellinen elinkelpoisuus, toteuttamisvalmius ja ympäristölainsäädännön noudattaminen; toisessa vaiheessa arvioitaisiin alustavasti valitut ehdotukset muilla arviointiperusteilla, |
| --- | --- |

—

otettava käyttöön kaksivaiheinen arviointimenettely, jonka ensimmäisessä vaiheessa arvioidaan keskeiset perusteet, kuten rahoitustuen perusedellytykset, taloudellinen elinkelpoisuus, toteuttamisvalmius ja ympäristölainsäädännön noudattaminen; toisessa vaiheessa arvioitaisiin alustavasti valitut ehdotukset muilla arviointiperusteilla,

| — | laadittava julkisesti saatavilla oleva arviointikäsikirja, kuten komission sisäisen valvonnan standardeissa edellytetään, sekä erilliset suuntaviivat ennen kunkin ehdotuspyynnön julkaisemista, jotta jäsenvaltiot voivat suorittaa alustavat arviointinsa täysin tietoisina komissiossa käytettävistä menetelmistä, |
| --- | --- |

—

laadittava julkisesti saatavilla oleva arviointikäsikirja, kuten komission sisäisen valvonnan standardeissa edellytetään, sekä erilliset suuntaviivat ennen kunkin ehdotuspyynnön julkaisemista, jotta jäsenvaltiot voivat suorittaa alustavat arviointinsa täysin tietoisina komissiossa käytettävistä menetelmistä,

| — | tarkistettava hankkeiden arviointilomakemallia niin, että komission arvioijat joutuvat selittämään ja dokumentoimaan kaikkien oikeusperustassa vahvistettujen perusteiden arviointituloksia nykyistä tarkemmin ja kattavammin, |
| --- | --- |

—

tarkistettava hankkeiden arviointilomakemallia niin, että komission arvioijat joutuvat selittämään ja dokumentoimaan kaikkien oikeusperustassa vahvistettujen perusteiden arviointituloksia nykyistä tarkemmin ja kattavammin,

| — | käytettävä aiempaa yleisemmin ulkopuolisten asiantuntijoiden apua ja hyödynnettävä useammin muissa pääosastoissa, erityisesti aluepolitiikan pääosastolla, ja EIP:ssä tarjolla olevaa asiantuntemusta ja tietoa, mikä tehostaisi henkilöstöresurssien käyttöä ja mahdollistaisi objektiivisen sekä teknisen erityisasiantuntemuksen hyödyntämisen tarvittaessa, |
| --- | --- |

—

käytettävä aiempaa yleisemmin ulkopuolisten asiantuntijoiden apua ja hyödynnettävä useammin muissa pääosastoissa, erityisesti aluepolitiikan pääosastolla, ja EIP:ssä tarjolla olevaa asiantuntemusta ja tietoa, mikä tehostaisi henkilöstöresurssien käyttöä ja mahdollistaisi objektiivisen sekä teknisen erityisasiantuntemuksen hyödyntämisen tarvittaessa,

| — | vähennettävä arviointien määrää seuraavalla monivuotisen ohjeellisen ohjelman kuusivuotiskaudella monivuotisia oikeudellisia sitoumuksia järjestelmällisesti käyttäen (75); tällöin henkilöstöresursseja voitaisiin siirtää arviointi- ja valvontatehtäviin. |
| --- | --- |

—

vähennettävä arviointien määrää seuraavalla monivuotisen ohjeellisen ohjelman kuusivuotiskaudella monivuotisia oikeudellisia sitoumuksia järjestelmällisesti käyttäen (75); tällöin henkilöstöresursseja voitaisiin siirtää arviointi- ja valvontatehtäviin.

Hankkeiden tiukempi seuranta

| 86. | Edunsaajien komissiolle toimittamat tiedot käynnissä olevista hankkeista ovat usein rajallisia eivätkä anna hanketta hallinnoiville virkamiehille mahdollisuutta toteuttaa tehokasta ja vaikuttavaa hankeseurantaa. Komissio ei toteuttamansa seurannan avulla varmistu säännöllisesti etenkään siitä, onko koko hankkeen elinkaaren ajan noudatettu tiettyjä oleellisia edellytyksiä, kuten poliittisten tavoitteiden täytäntöönpanoa tai rahoituksen yleisiä enimmäismääriä (ks. kohdat 44—51). |
| --- | --- |

86.

Edunsaajien komissiolle toimittamat tiedot käynnissä olevista hankkeista ovat usein rajallisia eivätkä anna hanketta hallinnoiville virkamiehille mahdollisuutta toteuttaa tehokasta ja vaikuttavaa hankeseurantaa. Komissio ei toteuttamansa seurannan avulla varmistu säännöllisesti etenkään siitä, onko koko hankkeen elinkaaren ajan noudatettu tiettyjä oleellisia edellytyksiä, kuten poliittisten tavoitteiden täytäntöönpanoa tai rahoituksen yleisiä enimmäismääriä (ks. kohdat 44—51).

| 87. | Jotta hankkeen seuranta olisi tiukempaa ja avoimempaa, komission tulisi:






  — | tarkistaa hankkeen tilaa koskevan kertomuksen mallia siten, että edunsaajia vaadittaisiin toimittamaan kaikki tarvittavat hankkeen tilaa ja suunnittelua koskevat tiedot, |
| --- | --- | --- |

87.

Jotta hankkeen seuranta olisi tiukempaa ja avoimempaa, komission tulisi:

—

tarkistaa hankkeen tilaa koskevan kertomuksen mallia siten, että edunsaajia vaadittaisiin toimittamaan kaikki tarvittavat hankkeen tilaa ja suunnittelua koskevat tiedot,

| — | vahvistaa toimitettavia teknisiä ja rahoituksellisia tietoja koskevat vähimmäisvaatimukset, mikä mahdollistaisi eri hankkeissa ja jäsenvaltioissa saavutetun edistyksen vertailun, |
| --- | --- |

—

vahvistaa toimitettavia teknisiä ja rahoituksellisia tietoja koskevat vähimmäisvaatimukset, mikä mahdollistaisi eri hankkeissa ja jäsenvaltioissa saavutetun edistyksen vertailun,

| — | toimittaa tarkastuksia paikalla hankkeen varhaisessa vaiheessa, jotta korjaaviin toimiin voitaisiin ryhtyä ajoissa, ja täydentää tarkastustyötä tarvittaessa säännöllisillä vaikutusten jälkiarvioinneilla; näitä jälkiarviointeja olisi järjestettävä aina kun hankkeen tietty vaihe on saatu valmiiksi, koska yksittäisten toimien arvioinnin kustannus-hyötysuhde saattaa olla huono, |
| --- | --- |

—

toimittaa tarkastuksia paikalla hankkeen varhaisessa vaiheessa, jotta korjaaviin toimiin voitaisiin ryhtyä ajoissa, ja täydentää tarkastustyötä tarvittaessa säännöllisillä vaikutusten jälkiarvioinneilla; näitä jälkiarviointeja olisi järjestettävä aina kun hankkeen tietty vaihe on saatu valmiiksi, koska yksittäisten toimien arvioinnin kustannus-hyötysuhde saattaa olla huono,

| — | käyttää seurannassa nykyistä useammin ulkopuolisia asiantuntijoita sekä muissa pääosastoissa ja elimissä (kuten EIP:ssä) ja jäsenvaltioissa saatavilla olevaa tietoa ja asiantuntemusta, |
| --- | --- |

—

käyttää seurannassa nykyistä useammin ulkopuolisia asiantuntijoita sekä muissa pääosastoissa ja elimissä (kuten EIP:ssä) ja jäsenvaltioissa saatavilla olevaa tietoa ja asiantuntemusta,

| — | jatkaa ponnistelujaan yhtenäisen tietotekniikkajärjestelmän tai tietokannan luomiseksi, jotta TEN-T-hankkeista saataisiin luotettavia ja kattavia tietoja. |
| --- | --- |

—

jatkaa ponnistelujaan yhtenäisen tietotekniikkajärjestelmän tai tietokannan luomiseksi, jotta TEN-T-hankkeista saataisiin luotettavia ja kattavia tietoja.

Organisaatiorakenteen ja resurssien mukauttaminen on tarpeen

| 88. | Hankkeen arviointia ja seurantaa haittaa TEN-T-toimien hallinnointiin osallistuvan komission henkilöstön liian suuri työtaakka. Koulutustoimilla ei puututa riittävästi huomattavan monen TEN-T-hankkeita hallinnoivan virkamiehen puutteelliseen koulutustaustaan ja/tai vähäiseen työkokemukseen liikenteen erityisaloilla. Komennukselle lähetettyjen kansallisten asiantuntijoiden panos korvaa asiantuntemuksen puutetta tiettyyn määrään asti, mutta asiantuntijoiden tehtävien määräaikaisuus sekä komennukselle lähetettyihin kansallisiin asiantuntijoihin sovellettavat komission sisäiset säännöt rajoittavat heidän osuuttaan arviointi-, valinta- ja seurantamenettelyssä (ks. kohdat 52—64). |
| --- | --- |

88.

Hankkeen arviointia ja seurantaa haittaa TEN-T-toimien hallinnointiin osallistuvan komission henkilöstön liian suuri työtaakka. Koulutustoimilla ei puututa riittävästi huomattavan monen TEN-T-hankkeita hallinnoivan virkamiehen puutteelliseen koulutustaustaan ja/tai vähäiseen työkokemukseen liikenteen erityisaloilla. Komennukselle lähetettyjen kansallisten asiantuntijoiden panos korvaa asiantuntemuksen puutetta tiettyyn määrään asti, mutta asiantuntijoiden tehtävien määräaikaisuus sekä komennukselle lähetettyihin kansallisiin asiantuntijoihin sovellettavat komission sisäiset säännöt rajoittavat heidän osuuttaan arviointi-, valinta- ja seurantamenettelyssä (ks. kohdat 52—64).

| 89. | TEN-T-talousarviovarojen odotettavissa olevan merkittävän kasvun vuoksi on tärkeätä, että komissio hyödyntää henkilöstöresurssejaan tehokkaasti. Tämän vuoksi tilintarkastustuomioistuin suosittelee, että komissio:






  — | analysoisi TEN-T -toimiin osallistuvan henkilöstön riittävyyden ja pätevyyden todellisten tarpeiden kannalta, |
| --- | --- | --- |

89.

TEN-T-talousarviovarojen odotettavissa olevan merkittävän kasvun vuoksi on tärkeätä, että komissio hyödyntää henkilöstöresurssejaan tehokkaasti. Tämän vuoksi tilintarkastustuomioistuin suosittelee, että komissio:

—

analysoisi TEN-T -toimiin osallistuvan henkilöstön riittävyyden ja pätevyyden todellisten tarpeiden kannalta,

| — | kannustaisi hankkeita hallinnoivia virkamiehiä osallistumaan nimenomaan liikenteen alan koulutukseen, |
| --- | --- |

—

kannustaisi hankkeita hallinnoivia virkamiehiä osallistumaan nimenomaan liikenteen alan koulutukseen,

| — | tarkistaisi komennukselle lähetettyjen kansallisten asiantuntijoiden roolia hankkeiden hallinnointiin liittyvissä tehtävissä ja antaisi heille mahdollisuuksien mukaan vastuuta ensisijaisesti toimintalinjoihin liittyvissä tehtävissä, |
| --- | --- |

—

tarkistaisi komennukselle lähetettyjen kansallisten asiantuntijoiden roolia hankkeiden hallinnointiin liittyvissä tehtävissä ja antaisi heille mahdollisuuksien mukaan vastuuta ensisijaisesti toimintalinjoihin liittyvissä tehtävissä,

| — | harkitsisi keskitetymmän hankkeen hallinnointitavan ottamista uudelleen käyttöön; tämä edellyttäisi, että perustetaan rajat ylittäviä hankkeita hoitava yksikkö, jotta voitaisiin koota yhteen kaikki hankkeisiin liittyvä asiantuntemus, rajoittaa koordinointitoimia, mahdollistaa tehokkaampi ja joustavampi resurssien hallinnointi sekä taata kansallisille viranomaisille yksi ainoa yhteyspiste kaikkia liikennemuotoja varten, |
| --- | --- |

—

harkitsisi keskitetymmän hankkeen hallinnointitavan ottamista uudelleen käyttöön; tämä edellyttäisi, että perustetaan rajat ylittäviä hankkeita hoitava yksikkö, jotta voitaisiin koota yhteen kaikki hankkeisiin liittyvä asiantuntemus, rajoittaa koordinointitoimia, mahdollistaa tehokkaampi ja joustavampi resurssien hallinnointi sekä taata kansallisille viranomaisille yksi ainoa yhteyspiste kaikkia liikennemuotoja varten,

| — | tai vaihtoehtoisesti antaisi ohjelman hallinnoinnin toimeenpanoviraston tai vastaavan elimen tehtäväksi, mutta ainoastaan siinä tapauksessa, että se olisi tarkan kustannus-hyötyanalyysin mukaan perusteltua. |
| --- | --- |

—

tai vaihtoehtoisesti antaisi ohjelman hallinnoinnin toimeenpanoviraston tai vastaavan elimen tehtäväksi, mutta ainoastaan siinä tapauksessa, että se olisi tarkan kustannus-hyötyanalyysin mukaan perusteltua.

Liikenneinfrastruktuureihin myönnettävää yhteisön rahoitusta koordinoitava tiukemmin

| 90. | Komissio ei pysty Euroopan unionin liikenneinfrastruktuuria koskevan yhteisön rahoituksen koordinoinnin avulla yksilöimään kaikkia mahdollisia yhdistetyn tai jopa päällekkäisen rahoituksen tapauksia. Suurimpana syynä tähän on, että eri EU-ohjelmien oikeusperustoissa ei määritellä selkeästi, onko rahoituksen saaminen hankkeille useasta lähteestä hyväksyttyä, tai millä edellytyksin ja missä määrin tällainen voitaisiin sallia (ks. kohdat 65—79). |
| --- | --- |

90.

Komissio ei pysty Euroopan unionin liikenneinfrastruktuuria koskevan yhteisön rahoituksen koordinoinnin avulla yksilöimään kaikkia mahdollisia yhdistetyn tai jopa päällekkäisen rahoituksen tapauksia. Suurimpana syynä tähän on, että eri EU-ohjelmien oikeusperustoissa ei määritellä selkeästi, onko rahoituksen saaminen hankkeille useasta lähteestä hyväksyttyä, tai millä edellytyksin ja missä määrin tällainen voitaisiin sallia (ks. kohdat 65—79).

| 91. | Liikenneinfrastruktuureille myönnetyn yhteisön rahoituksen koordinoinnin parantamiseksi komissiolle suositellaan seuraavia lisätoimenpiteitä:






  — | Komission olisi tarkistettava haku-, arviointi- ja seurantalomakkeita ja kertomuksia siten, että niissä nimenomaisesti kysytään TEN-T-hankkeen, eikä ainoastaan hankkeen osan osalta, saako se tai onko se saanut muuta rahoitusta. |
| --- | --- | --- |

91.

Liikenneinfrastruktuureille myönnetyn yhteisön rahoituksen koordinoinnin parantamiseksi komissiolle suositellaan seuraavia lisätoimenpiteitä:

—

Komission olisi tarkistettava haku-, arviointi- ja seurantalomakkeita ja kertomuksia siten, että niissä nimenomaisesti kysytään TEN-T-hankkeen, eikä ainoastaan hankkeen osan osalta, saako se tai onko se saanut muuta rahoitusta.

| — | Komission yksiköiden (pääasiassa energian ja liikenteen sekä aluepolitiikan pääosastojen) olisi vaihdettava tarkoituksenmukaisia tietoja oikea-aikaisesti, ja tietoja olisi vaihdettava myös kansallisten viranomaisten ja EIP:n kanssa. Tämä edellyttäisi muun muassa, että luodaan asianmukaiset menettelyt ja välineet, kuten kaikki EU:n rahoittamat liikennehankkeet sisältävä tietokanta. |
| --- | --- |

—

Komission yksiköiden (pääasiassa energian ja liikenteen sekä aluepolitiikan pääosastojen) olisi vaihdettava tarkoituksenmukaisia tietoja oikea-aikaisesti, ja tietoja olisi vaihdettava myös kansallisten viranomaisten ja EIP:n kanssa. Tämä edellyttäisi muun muassa, että luodaan asianmukaiset menettelyt ja välineet, kuten kaikki EU:n rahoittamat liikennehankkeet sisältävä tietokanta.

| — | Komissio myöntäisi TEN-T-rahoitustukea EU:n rahoitusta useista lähteistä saaville hankkeille vasta, kun komissio ja jäsenvaltio ovat tehneet sopimuksen tavasta, jolla eri rahoitusmekanismit erotetaan toisistaan. Tällainen menettelytapa helpottaisi myös hankkeen seurantaa ja edunsaajien ilmoittamien kustannusten valvontaa. |
| --- | --- |

—

Komissio myöntäisi TEN-T-rahoitustukea EU:n rahoitusta useista lähteistä saaville hankkeille vasta, kun komissio ja jäsenvaltio ovat tehneet sopimuksen tavasta, jolla eri rahoitusmekanismit erotetaan toisistaan. Tällainen menettelytapa helpottaisi myös hankkeen seurantaa ja edunsaajien ilmoittamien kustannusten valvontaa.

Tilintarkastustuomioistuin on hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 15. joulukuuta 2005 pitämässään kokouksessa.

Tilintarkastustuomioistuimen puolesta

Hubert WEBER

presidentti

---

(1)  Euroopan laajuista liikenneverkkoa käsittelevän korkean tason työryhmän kertomus, 27. kesäkuuta 2003, kohta 7.

1

(2)  EY:n perustamissopimuksen 154—156 artikla.

2

(3)  EY:n perustamissopimuksen 154 artiklan 2 kohta.

3

(4)  Välillisen, yhteisen tai hajautetun hallinnoinnin sijaan (joita harjoitetaan esimerkiksi rakennerahastoissa).

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1692/96/EY, tehty 23 päivänä heinäkuuta 1996, yhteisön suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi (EYVL L 228, 9.9.1996, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna 22 päivänä toukokuuta 2001 tehdyllä päätöksellä N:o 1346/2001/EY (EYVL L 185, 6.7.2001, s. 1) ja 29 päivänä huhtikuuta 2004 tehdyllä päätöksellä N:o 884/2004/EY (EUVL L 167, 30.4.2004, s. 1).

5

(6)  Neuvoston asetus (EY) N:o 2236/95, annettu 18 päivänä syyskuuta 1995, Euroopan laajuisten verkkojen alaan liittyvän yhteisön rahoitustuen myöntämistä koskevista yleisistä säännöistä (EYVL L 228, 23.9.1995, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna 19 päivänä heinäkuuta 1999 annetulla asetuksella (EY) N:o 1655/1999 (EYVL L 197, 29.7.1999, s. 1), 21 päivänä huhtikuuta 2004 annetulla asetuksella (EY) N:o 788/2004 (EUVL L 138, 30.4.2004, s. 17) ja 21 päivänä huhtikuuta 2004 annetulla asetuksella (EY) N:o 807/2004 (EUVL L 143, 30.4.2004, s. 46).

6

(7)  Komission päätös C(2001) 2654 lopullinen, tehty 19 päivänä syyskuuta 2001, sellaisena kuin se on muutettuna 26 päivänä elokuuta 2004 tehdyllä päätöksellä C(2004) 3242 ja 3 päivänä helmikuuta 2005 tehdyllä päätöksellä C(2005) 213.

7

(8)  Komission päätöksen, tehty 19 päivänä syyskuuta 2001, C(2001) 2654 lopullinen, liitteessä 1 eriteltiin seuraavat ensisijaiset hankkeet:

8

| 1. | Suurnopeusjuna/yhdistetty kuljetus pohjoinen–etelä |
| --- | --- |

1.

Suurnopeusjuna/yhdistetty kuljetus pohjoinen–etelä

| 2. | Suurnopeusjuna Pariisi-Bryssel-Köln-Amsterdam-Lontoo |
| --- | --- |

2.

Suurnopeusjuna Pariisi-Bryssel-Köln-Amsterdam-Lontoo

| 3. | Suurnopeusjuna etelä: Madrid-Barcelona-Perpignan-Montpellier-Madrid-Vitoria--Dax |
| --- | --- |

3.

Suurnopeusjuna etelä: Madrid-Barcelona-Perpignan-Montpellier-Madrid-Vitoria--Dax

| 4. | Suurnopeusjuna itä: Pariisi-Metz-Strasbourg-Appenweier-(Karlsruhe), josta yhteydet Metz-Saarbrücken-Mannheim ja Metz-Luxemburg |
| --- | --- |

4.

Suurnopeusjuna itä: Pariisi-Metz-Strasbourg-Appenweier-(Karlsruhe), josta yhteydet Metz-Saarbrücken-Mannheim ja Metz-Luxemburg

| 5. | Tavanomainen rautatie/yhdistetty kuljetus: Betuwen linja Rotterdam-Alankomaiden/Saksan raja-(Rein/Ruhr) |
| --- | --- |

5.

Tavanomainen rautatie/yhdistetty kuljetus: Betuwen linja Rotterdam-Alankomaiden/Saksan raja-(Rein/Ruhr)

| 6. | Suurnopeusjuna/yhdistetty kuljetus: Ranska-Italia-Lyon-Torino-Milano-Venetsia-Trieste |
| --- | --- |

6.

Suurnopeusjuna/yhdistetty kuljetus: Ranska-Italia-Lyon-Torino-Milano-Venetsia-Trieste

| 7. | Kreikan moottoritiet: Pathe: Rio Antirio, Patras-Ateena-Thessaloniki-Promahon (Kreikan/Bulgarian raja) ja Via Egnatia: Igoumenitsa-Thessaloniki-Alexandroupolis-Ormenio (Kreikan/Bulgarian raja)-Kipi (Kreikan/Turkin raja) |
| --- | --- |

7.

Kreikan moottoritiet: Pathe: Rio Antirio, Patras-Ateena-Thessaloniki-Promahon (Kreikan/Bulgarian raja) ja Via Egnatia: Igoumenitsa-Thessaloniki-Alexandroupolis-Ormenio (Kreikan/Bulgarian raja)-Kipi (Kreikan/Turkin raja)

| 8. | Portugalin ja Espanjan multimodaaliyhteydet muualle Eurooppaan rautatie-, maantie-, meri- ja ilmakuljetusyhteyksiä asianmukaisesti kehittämällä kolmella tärkeimmällä Pyreneiden niemimaan kaistaleella: — Galicia (La Coruña)/Portugali (Lissabon) — Irún/Portugali (Vallodalid-Lissabon) — läntinen kaistale (Lissabon/Sevilla) |
| --- | --- |

8.

Portugalin ja Espanjan multimodaaliyhteydet muualle Eurooppaan rautatie-, maantie-, meri- ja ilmakuljetusyhteyksiä asianmukaisesti kehittämällä kolmella tärkeimmällä Pyreneiden niemimaan kaistaleella: — Galicia (La Coruña)/Portugali (Lissabon) — Irún/Portugali (Vallodalid-Lissabon) — läntinen kaistale (Lissabon/Sevilla)

| 9. | Pohjoismaiden kolmio (rautatie-/maantiereitti) |
| --- | --- |

9.

Pohjoismaiden kolmio (rautatie-/maantiereitti)

| 10. | Irlanti/Yhdistynyt kuningaskunta/Benelux maantiereitti |
| --- | --- |

10.

Irlanti/Yhdistynyt kuningaskunta/Benelux maantiereitti

| 11. | Atlantin rannikon päärata (rautatie). |
| --- | --- |

11.

Atlantin rannikon päärata (rautatie).

Seuraavat kolme ensisijaista hanketta eivät sisälly liitteeseen 1, sillä hankkeet on jo saatu päätökseen:

| — | Öresundin kiinteä yhteys (valmistui vuonna 2000) |
| --- | --- |

—

Öresundin kiinteä yhteys (valmistui vuonna 2000)

| — | Rautatiereitti Cork-Dublin-Belfast-Stranraer (valmistui vuonna 2001) |
| --- | --- |

—

Rautatiereitti Cork-Dublin-Belfast-Stranraer (valmistui vuonna 2001)

| — | Malpensan lentokenttä (valmistui vuonna 2001). |
| --- | --- |

—

Malpensan lentokenttä (valmistui vuonna 2001).

(9)  Yhtenäisiä hankeryhmiä on neljä (ks. komission päätös C(2001) 2654 lopullinen, tehty 19 päivänä syyskuuta 2001, liite 1):

9

| — | Ryhmä 1—2: Pullonkaulojen poistaminen rautatieverkosta rahti- ja matkustajaliikenteen parantamiseksi |
| --- | --- |

—

Ryhmä 1—2: Pullonkaulojen poistaminen rautatieverkosta rahti- ja matkustajaliikenteen parantamiseksi

| — | Ryhmä 3: Yhteisön sisäiset rajat ylittävät hankkeet ja rajat ylittävät hankkeet kolmansien maiden kanssa |
| --- | --- |

—

Ryhmä 3: Yhteisön sisäiset rajat ylittävät hankkeet ja rajat ylittävät hankkeet kolmansien maiden kanssa

| — | Ryhmä 4: Älykäs liikennejärjestelmä tieliikenteen alalla |
| --- | --- |

—

Ryhmä 4: Älykäs liikennejärjestelmä tieliikenteen alalla

| — | Ryhmä 5: Älykkäät liikennejärjestelmät ilmailun alalla. |
| --- | --- |

—

Ryhmä 5: Älykkäät liikennejärjestelmät ilmailun alalla.

(10)  Jos edunsaaja on kansainvälinen järjestö tai eurooppalainen taloudellinen etuyhtymä, komission rahoituspäätösten lisäksi on tehtävä avustussopimuksia, jotka komissio ja edunsaaja allekirjoittavat. Avustussopimuksissa on komission rahoituspäätöksissä annettuja tietoja täydentävä tarkempi kuvaus hankkeen toimista.

10

(11)  Asetus (EY) N:o 2236/95, sellaisena kuin se on muutettuna 19 päivänä heinäkuuta1999 annetulla asetuksella (EY) N:o 1655/1999, 5 a artikla.

11

(12)  Komission päätös C(2001) 2654, tehty 19 päivänä syyskuuta 2001, sellaisena kuin se on muutettuna 3 päivänä helmikuuta 2005 tehdyllä komission päätöksellä C(2005) 213 lopullinen, liite I.

12

(13)  Hankkeen arviointiin, seurantaan ja rahoituksen valvontaan liittyvien jäsenvaltioiden velvoitteiden täytäntöönpanoa, joka on määritelty Euroopan laajuisten verkkojen rahoitusta koskevassa asetuksessa, ei käsitellä tässä tarkastuksessa (erityisesti asetuksen (EY) N:o 2236/95, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1655/1999, 12 ja 15 artikla; asetus (EY) N:o 788/2004 ja asetus (EY) N:o 807/2004).

13

(14)  Tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomukset seuraavilta varainhoitovuosilta: 2001 (EYVL C 295, 28.11.2002, kohdat 4.11—4.36 ja 4.74), 2002 (EUVL C 286, 28.11.2003, kohdat 6.22—6.42 ja 6.57) sekä 2003 (EUVL C 293, 30.11.2004, kohta 6.24).

14

(15)  Huomioon otettiin joulukuussa 2001 hyväksytyt komission sisäisen valvonnan 24 standardia, joita kaikkien komission yksiköiden on noudatettava varojensa hallinnoinnissa (ks. Euroopan komissio, sisäisen valvonnan standardit komission yksiköissä (SEC(2001) 2037, 31.12.2001, SEC(2003) 1287, lopullinen 26.11.2003)).

15

(16)  Rautatie, maantie, sisämaan vesiliikenne, satamat, lentokentät, satelliittinavigointi, älykkäät liikennejärjestelmät maantie- ja rautatieliikenteen aloilla.

16

(17)  Päätös N:o 1692/96/EY, 2 artiklan 1 kohta.

17

(18)  Komission tiedonanto — Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittäminen: Uusia rahoituskeinoja ja sähköisen maksunkeruun yhteentoimivuus, KOM(2003) 132 lopullinen, 23. huhtikuuta 2003.

18

(19)  Muut 16 ensisijaista hanketta ovat (ks. päätös N:o 884/2004/EY, liite III):

19

| 1. | Galileo |
| --- | --- |

1.

Galileo

| 2. | Tavaraliikenteen rautatiereitti Sines/Algecirias-Madrid-Pariisi |
| --- | --- |

2.

Tavaraliikenteen rautatiereitti Sines/Algecirias-Madrid-Pariisi

| 3. | Rautatiereitti Pariisi-Strasbourg-Stuttgart-Wien-Bratislava |
| --- | --- |

3.

Rautatiereitti Pariisi-Strasbourg-Stuttgart-Wien-Bratislava

| 4. | Sisävesireitti Rein/Maas-Main-Tonava |
| --- | --- |

4.

Sisävesireitti Rein/Maas-Main-Tonava

| 5. | Suurnopeusrataverkon yhteentoimivuus Pyreneiden niemimaalla |
| --- | --- |

5.

Suurnopeusrataverkon yhteentoimivuus Pyreneiden niemimaalla

| 6. | Fehmarnin salmen rautatiereitti |
| --- | --- |

6.

Fehmarnin salmen rautatiereitti

| 7. | Merten moottoritiet (Itämeri, Länsi-Euroopan meret, Kaakkois-Euroopan meret, Lounais-Euroopan meret) |
| --- | --- |

7.

Merten moottoritiet (Itämeri, Länsi-Euroopan meret, Kaakkois-Euroopan meret, Lounais-Euroopan meret)

| 8. | Rautatiereitti Ateena-Sofia-Budapest-Wien-Praha-Nürnberg/Dresden |
| --- | --- |

8.

Rautatiereitti Ateena-Sofia-Budapest-Wien-Praha-Nürnberg/Dresden

| 9. | Rautatiereitti Gdansk-Varsova-Brno/Bratislava-Wien |
| --- | --- |

9.

Rautatiereitti Gdansk-Varsova-Brno/Bratislava-Wien

| 10. | Rautatiereitti Lyon/Genova-Basel-Duisburg-Rotterdam/Antwerpen |
| --- | --- |

10.

Rautatiereitti Lyon/Genova-Basel-Duisburg-Rotterdam/Antwerpen

| 11. | Moottoritiereitti Gdansk-Brno/Bratislava-Wien |
| --- | --- |

11.

Moottoritiereitti Gdansk-Brno/Bratislava-Wien

| 12. | Rautatie-/maantiereitti Irlanti/Yhdistynyt kuningaskunta/Manner-Eurooppa |
| --- | --- |

12.

Rautatie-/maantiereitti Irlanti/Yhdistynyt kuningaskunta/Manner-Eurooppa

| 13. | ”Rail Baltica” rautatiereitti Varsova-Kaunas-Riika-Tallinna-Helsinki |
| --- | --- |

13.

”Rail Baltica” rautatiereitti Varsova-Kaunas-Riika-Tallinna-Helsinki

| 14. | ”Eurocaprail” rautatiereitti Bryssel-Luxemburg-Strasbourg |
| --- | --- |

14.

”Eurocaprail” rautatiereitti Bryssel-Luxemburg-Strasbourg

| 15. | Joonianmeren/Adrianmeren intermodaalikäytävän rautatiereitti |
| --- | --- |

15.

Joonianmeren/Adrianmeren intermodaalikäytävän rautatiereitti

| 16. | Sisävesiväylä Seine-Scheldt. |
| --- | --- |

16.

Sisävesiväylä Seine-Scheldt.

(20)  Alankomaat ja Ruotsi.

20

(21)  Suomi.

21

(22)  Nimikkeellä ”EU” tarkoitetaan kansainvälisten järjestöjen (kuten ESA ja EUROCONTROL) hallinnoimia hankkeita.

22

(23)  Lukuun ottamatta yhtenäisiä hankeryhmiä nro 4 ja 5, jotka koostuvat älykkäitä liikennejärjestelmiä koskevista hankkeista.

23

(24)  Jäljelle jäävät kolme prosenttia on tarkoitettu rajat ylittäviin hankkeisiin kolmansien maiden ja kymmenen uuden jäsenvaltion kanssa.

24

(25)  Budjettiviranomaiset keskustelevat parhaillaan uudesta ehdotuksesta Euroopan laajuisten verkkojen rahoitusta koskevan asetuksen muuttamiseksi, niin että rahoitusosuutta voitaisiin lisätä jopa 50 prosenttiin.

25

(26)  Komissio soveltaa infrastruktuuritöihin kymmenen prosentin enimmäismäärää, vaikka Euroopan laajuisten verkkojen rahoitusta koskevassa asetuksessa ei ole säädetty enimmäismäärästä.

26

(27)  Vuosina 1995—2004 kaikista 1 143:sta tukea saaneesta toimesta ainoastaan 13:lle myönnettiin lainojen korkotukea ja yhdelle riskipääomajärjestelmän tukea.

27

(28)  Koheesiorahastosta tukea saaville maille myönnetyistä määrärahoista 84 prosenttia käytettiin selvityksiin vuosina 1995—2004.

28

(29)  Töille myönnetyn rahoituksen määrä oli keskimäärin 5,0 miljoonaa euroa ja selvityksiin myönnetyn rahoituksen osuus 3,4 miljoonaa euroa.

29

(30)  Kymmenestä 15 prosenttiin ja joissakin tapauksissa 30 tai jopa 50 prosenttiin (ks. Euroopan parlamentin ja neuvoston ehdotus asetukseksi, KOM(2004) 475 lopullinen, 14.7.2004, 7 artikla.

30

(31)  Päätös N:o 1692/96/EY, sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä N:o 884/2004/EY, 19 a artiklan 4 ja 5 kohta.

31

(32)  Asetus (EY) N:o 2236/95, 10 artikla.

32

(33)  Vuonna 2004 käytetyssä versiossa eritellään näiden tarkistusten tuloksena selkeämmin kunkin TEN-T-toimien täytäntöönpanoon osallistuvan toimijan tehtävät. Kyseisessä versiossa mainitaan alkamis- ja päättymispäivä, edellytetään edunsaajan esittävän määrärahojen jakautuminen yksityiskohtaisesti toimien mukaan, määritellään raportoinnin määräajat, määritellään selkeämmin kustannusten tukikelpoisuus ja selkeytetään julkisuuden velvoitetta.

33

(34)  Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2002, kohta 6.37.

34

(35)  Kymmenestä tapauksesta kuudessa loppumaksuja koskevat pyynnöt toimitettiin ilman, että vaaditut tiedot selvityksen tuloksista olivat saatavilla.

35

(36)  Selvitys on mikä tahansa valmisteleva analyysi, tutkimus, suunnitelma tai luonnos, joka tehdään ennen täytäntöönpanon aloittamista. Sillä pyritään määrittelemään hankkeen tunnuspiirteet ja toimenpiteet, joita tarvitaan tietyn hankkeen eri vaiheiden kehittämiseksi ja toteuttamiseksi; se on myös ennakkoedellytys rakennusluvan ja lopullisen päätöksen saamiselle toimivaltaisilta viranomaisilta hankkeen käynnistämistä varten. Selvitykset saattavat käsittää myös materiaalisia palveluita (kuten kokeellisia rakenteita, maaperäselvityksiä, rakennusalueen tutkimista ja koeporausten tekemistä); näiden materiaalisten palvelujen: 1) on oltava välttämättömiä rakennusluvan saamiseksi tai täytäntöönpanon aloittamista koskevan lopullisen päätöksen tekemiseksi ja 2) tulos ei saa johtaa yleiseen käyttöön tarkoitettuun tuotteeseen. Selvityksen tuloksena on kuvaileva tai analyyttinen asiakirja, joka käsittelee teknisiä, taloudellisia, oikeudellisia, rahoitukseen tai ympäristöön liittyviä aloja.

36

(37)  Työt käsittävät sellaiset palvelut ja hankinnat täytäntöönpanon aloittamisen jälkeen (mukaan lukien valmistelevat toimenpiteet, jotka mahdollistavat täytäntöönpanon aloittamisen), jotka koskevat (komission päätöksessä tai erillisesti jokaisen sopimuksen kohdalla erikseen määritellyn) yleiseen käyttöön tarkoitetun tietyn fyysisen rakenteen tai hankkeen todellista täytäntöönpanoa, rakentamista tai käyttöönottoa. Kaikkia valvonta- ja/tai seurantatoimia, tarvittavaa yksityiskohtaista suunnittelua tai vaihtoehtoisten ratkaisujen suunnittelua olisi pidettävä osana töitä riippumatta siitä, toteuttaako ne edunsaaja vai kolmas taho. Töihin sisältyy lisäksi ympäristövaikutusten arvioinnissa kuvailtujen, ympäristövaikutusten lieventämistä koskevien fyysisten toimenpiteiden täytäntöönpano.

37

(38)  Ks. kohdat 52 ja 64, jotka liittyvät Euroopan laajuisesta liikenneverkosta vastaavaan henkilöstöön.

38

(39)  Käytetyt lomakkeet valitaan sen perusteella, onko kyseessä monivuotiseen ohjeelliseen ohjelmaan liittyvä vai sen ulkopuolinen hanke, saako hanke ensimmäisen vuoden vai sitä seuraavien vuosien rahoitusta ja koskeeko hanke selvitystä vai töitä.

39

(40)  Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että energian ja liikenteen pääosaston laatimassa menettelyjä koskevassa käsikirjassa ja Euroopan laajuisen liikenneverkon käsikirjassa määritellyistä säännöistä huolimatta 72 hankkeesta 28 hankkeen ehdotukset jätettiin jopa 56 päivää määräajan jälkeen.

40

(41)  Näitä ovat esimerkiksi kustannus-hyötyanalyysi, julkisen ja yksityisen sektorin rahoitukselle vaihtoehtoisten mahdollisuuksien tarkastelua koskeva ilmoitus, jäsenvaltioiden toteutettavaksi kuuluvien valvontatoimenpiteiden kuvaus, välittömät tai välilliset sosiaalis-taloudelliset vaikutukset (varsinkin työllisyyteen) sekä töiden alustava aikataulu (aloitus- ja lopetuspäivä).

41

(42)  Ensisijainen hanke nro 14 — Atlantin rannikon pääradan modernisointi.

42

(43)  Euroopan laajuisten verkkojen rahoitusta koskevassa asetuksessa eritellään seuraavat neljä perusedellytystä (ks. asetuksen (EY) N:o 2236/95 5 artikla):

43

| — | Yleisesti ottaen yhteisön tukea myönnetään yksinomaan, jos hankkeiden toteuttamisessa on rahoitukseen liittyviä esteitä. |
| --- | --- |

—

Yleisesti ottaen yhteisön tukea myönnetään yksinomaan, jos hankkeiden toteuttamisessa on rahoitukseen liittyviä esteitä.

| — | Yhteisön tuki ei saa ylittää hankkeen käynnistämiseksi tarpeelliseksi arvioitua vähimmäismäärää (5 artiklan 2 kohta). |
| --- | --- |

—

Yhteisön tuki ei saa ylittää hankkeen käynnistämiseksi tarpeelliseksi arvioitua vähimmäismäärää (5 artiklan 2 kohta).

| — | Valitusta tukimuodosta riippumatta tämän asetuksen mukaan myönnettävän yhteisön tuen kokonaismäärä ei saa ylittää 10:tä prosenttia investointien kokonaiskustannuksista (erikseen määritellyissä tapauksissa 20 prosenttia) (5 artiklan 3 kohta). |
| --- | --- |

—

Valitusta tukimuodosta riippumatta tämän asetuksen mukaan myönnettävän yhteisön tuen kokonaismäärä ei saa ylittää 10:tä prosenttia investointien kokonaiskustannuksista (erikseen määritellyissä tapauksissa 20 prosenttia) (5 artiklan 3 kohta).

| — | Tässä asetuksessa säädettyjä rahoitusvaroja ei yleisesti ottaen ole tarkoitettu sellaisiin hankkeisiin tai hankkeiden vaiheisiin, jotka saavat rahoitusta muista yhteisön lähteistä. |
| --- | --- |

—

Tässä asetuksessa säädettyjä rahoitusvaroja ei yleisesti ottaen ole tarkoitettu sellaisiin hankkeisiin tai hankkeiden vaiheisiin, jotka saavat rahoitusta muista yhteisön lähteistä.

Euroopan laajuisten liikenneverkkojen suuntaviivoihin vuonna 2004 tehdyn tarkistuksen ja Euroopan laajuisten verkkojen rahoitusta koskevan asetuksen seurauksena lisättyjen edellytysten noudattamista ei ole analysoitu, sillä niiden soveltamista on liian aikaista arvioida.

(44)  Euroopan laajuisten verkkojen rahoitusta koskevassa asetuksessa määritellyt perusteet ovat tiivistetysti seuraavat (ks. asetuksen (EY) N:o 2236/95 6 artikla):

44

| — | taso, jolla Euroopan laajuisen liikenneverkon poliittiset suuntaviivat edistävät ilmaistuja tavoitteita ja painopisteitä, |
| --- | --- |

—

taso, jolla Euroopan laajuisen liikenneverkon poliittiset suuntaviivat edistävät ilmaistuja tavoitteita ja painopisteitä,

| — | hanke, joka on mahdollisesti taloudellisesti elinkelpoinen, |
| --- | --- |

—

hanke, joka on mahdollisesti taloudellisesti elinkelpoinen,

| — | hankkeen rahoituksellinen kannattavuus on hakemusta jätettäessä riittämätön, |
| --- | --- |

—

hankkeen rahoituksellinen kannattavuus on hakemusta jätettäessä riittämätön,

| — | olisi otettava huomioon hankkeen toteuttamisvalmius; edistävä vaikutus, joka tuella on julkiseen ja yksityiseen rahoitukseen; hankkeen rahoitusjärjestelyn luotettavuus; välittömät ja välilliset sosiaalis-taloudelliset vaikutukset, erityisesti työllisyyteen; sekä ympäristövaikutukset, |
| --- | --- |

—

olisi otettava huomioon hankkeen toteuttamisvalmius; edistävä vaikutus, joka tuella on julkiseen ja yksityiseen rahoitukseen; hankkeen rahoitusjärjestelyn luotettavuus; välittömät ja välilliset sosiaalis-taloudelliset vaikutukset, erityisesti työllisyyteen; sekä ympäristövaikutukset,

| — | valtioiden rajat ylittävissä hankkeissa on otettava huomioon hankkeen eri osien yhteensovittaminen. |
| --- | --- |

—

valtioiden rajat ylittävissä hankkeissa on otettava huomioon hankkeen eri osien yhteensovittaminen.

(45)  Kahdessatoista 72:sta tarkastetusta tapauksesta.

45

(46)  EGNOS AOC -toimintaa edeltävän täytäntöönpanon kriittistä suunnittelua koskevat selvitykset (EGNOS AOC Pre-operational implementation critical design studies). Komissio on yhteisrahoittanut vuodesta 1995 yhteensä 11 selvitystä. Vuoteen 2004 mennessä myönnetyn rahoituksen kokonaismäärä (130,4 miljoonaa euroa) ylittää enimmäismäärän 29,7 miljoonalla eurolla.

46

EGNOS AOC Pre-operational implementation critical design studies

(47)  Tarkastuksen kohteena olleesta 31:stä toimesta, joihin sääntöä sovellettiin, 15:ssä komissio ei ollut arvioinut kaikkia tavoitteita.

47

(48)  Näin tapahtui tiettyjä selvityksiä arvioitaessa, kun taloudelliseen ja rahoitukselliseen arviointiin liittyviin kysymyksiin ei vastattu, vaikka hakulomakkeessa edellytettiin tällaisia tietoja.

48

(49)  15 toimen osalta, joita koskevat ehdotukset oli jätetty määräajan jälkeen, annettiin myönteinen vastaus kysyttäessä ehdotusten jättämistä koskevan määräajan noudattamista.

49

(50)  Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2001, kohta 4.35 sekä komission vastaus.

50

(51)  Varainhoitoasetuksen III osastossa (160 artiklan 3 kohta) säädetään kuitenkin TTK-puiteohjelmiin osallistuvien asiantuntijoiden sopimuksiin sovellettavista erityisistä säännöistä.

51

(52)  Asetus (EY) N:o 2236/95, 9 artiklan 3 kohta.

52

(53)  Asetus (EY) N:o 2236/95, 15 artikla.

53

(54)  Kussakin hankkeen rahoitusta koskevassa päätöksessä määritellään seurantaa koskevat velvollisuudet yksityiskohtaisesti ja täsmennetään, että jäsenvaltioiden on vuosittain toimitettava hankkeen tilaa koskevat kertomukset komissiolle viimeistään 31. tammikuuta (vuodesta 2004 alkaen viimeistään 31. maaliskuuta). Komissio on laatinut hankkeen tilaa koskevan kertomuksen mallin, jonka mukaan jäsenvaltioiden on esitettävä noin sivun mittainen kuvaus toteutuneista toimista ja syyt hankkeen toteutumisen viivästymiselle. Lisäksi niiden on esitettävä kertomuksessa tiedot siitä, ovatko tavoitteet pysyneet samoina, saako hanke tukea muista yhteisön rahastoista ja mitä maksuja on suoritettu. Mukaan on liitettävä näyttö EU-säännösten noudattamisesta sekä tiedot kustannusten jakautumisesta. Monivuotisten ohjeellisten ohjelmien kohdalla kertomuksiin on liitettävä kaksi taulukkoa, joista saa yleiskäsityksen sidotuista ja aiheutuneista menoista.

54

(55)  Paikalle tehty käynti edelsi 80:tä prosenttia vuonna 2004 tehdyistä päätöksistä.

55

(56)  Kuten pitääkö hankkeen arviointivaiheessa tehty alustava kustannus-hyötyanalyysi edelleen paikkansa ja mikä on ollut yhteisön tukitoimien todellinen vaikutus julkiseen tai yksityiseen rahoitukseen, työllisyyteen tai ympäristöön.

56

(57)  Ohjelman hallinnointijärjestelmä.

57

(58)  Tässä yhteydessä käytiin läpi 13:n hankkeeseen osallistuvan virkamiehen ja 11:n komennukselle lähetetyn kansallisen asiantuntijan (jotka ovat tai ovat olleet mukana TEN-T-hankkeissa vuodesta 2001) ansioluettelot.

58

(59)  Kuten DESS-korkeakoulututkinto liikenteen alalta, Master of Science -tutkinto liikenteen ja liikenteen suunnittelun alalta, diplomi-insinöörin tutkinto liikenneinfrastruktuurin alalta.

59

(60)  Koulutustoimien analyysi toteutettiin kunkin henkilöstön jäsenen koulutustiedoston perusteella.

60

(61)  Komission päätös C(2002) 1559, tehty 30 päivänä huhtikuuta 2002, sellaisena kuin se on muutettuna 31 päivänä tammikuuta 2003 tehdyllä komission päätöksellä C(2003) 406 ja 27 päivänä helmikuuta 2004 tehdyllä komission päätöksellä C(2004) 577. Päätöksen 6 artiklassa säädetään, että komennukselle lähetetyt kansalliset asiantuntijat eivät saa missään yhteydessä (...) edustaa komissiota yksin (taloudellisten tai muunlaisten) sitoumusten tekemiseksi tai neuvotella sen puolesta. Lisäksi säännöissä vahvistetaan, että on pyrittävä kaikin tavoin välttämään kaikenlaisia eturistiriitoja tai sellaisten ristiriitojen ilmenemistä, jotka koskevat komennukselle lähetetyn kansallisen asiantuntijan tehtäviä hänen ollessaan komennuksella komissiossa. Lisäksi 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun varainhoitoasetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 52 artiklassa säädetään, että ”eturistiriita vallitsee silloin, jos jonkun talousarvion toteuttamisesta vastaavan toimijan tai sisäisen tarkastajan tehtävien puolueeton hoitaminen vaarantuu perhe- tai tunnesiteisiin, poliittiseen tai kansalliseen yhteenkuuluvuuteen tai taloudellisiin etuihin liittyvästä tai mistä tahansa muusta syystä, jossa asianomaisella ja edunsaajalla yhteinen etu”.

61

(62)  Sääntöjen käytännön soveltamisesta johtuu, että komennukselle lähetetty kansallinen asiantuntija:

62

| — | voi mennä yksin työmatkalle tai osallistua komission ulkopuolella järjestettäviin kokouksiin ainoastaan tarkkailijana tai saadakseen tietoa, lukuun ottamatta erityistapauksia, joihin tarvitaan pääjohtajan lupa, |
| --- | --- |

—

voi mennä yksin työmatkalle tai osallistua komission ulkopuolella järjestettäviin kokouksiin ainoastaan tarkkailijana tai saadakseen tietoa, lukuun ottamatta erityistapauksia, joihin tarvitaan pääjohtajan lupa,

| — | ei voi osallistua rahoitustoimien hyväksymisen käytännön vaiheisiin, joten komennukselle lähetetty kansallinen asiantuntija ei voi käynnistää tai varmentaa rahoitustoimia, |
| --- | --- |

—

ei voi osallistua rahoitustoimien hyväksymisen käytännön vaiheisiin, joten komennukselle lähetetty kansallinen asiantuntija ei voi käynnistää tai varmentaa rahoitustoimia,

| — | ei voi toimia arviointikomitean jäsenenä, |
| --- | --- |

—

ei voi toimia arviointikomitean jäsenenä,

| — | ei voi toimia oman jäsenvaltionsa tai järjestön, josta hänet on lähetetty komennukselle, alulle panemien hankkeiden hallinnoinnista vastaavana henkilönä. |
| --- | --- |

—

ei voi toimia oman jäsenvaltionsa tai järjestön, josta hänet on lähetetty komennukselle, alulle panemien hankkeiden hallinnoinnista vastaavana henkilönä.

(63)  Euroopan laajuisten liikenneverkkojen yhteisön rahoitustuen hallinnoinnin ulkoistamista koskeva kustannus-hyötyanalyysi, loppuraportti, kesäkuu 2004.

63

(64)  Sekä käytettävissä olevien kokonaisvarojen että yksittäisten hankkeiden yhteisrahoitusosuuden kannalta katsottuna koheesiorahasto ja EAKR rahoittavat suurimman osan liikennehankkeista tukeen oikeutetuissa jäsenvaltioissa ja tukeen oikeutetuilla alueilla. Yhteisö myönsi koheesiorahastosta ja EAKR:sta vuosina 2000—2003 noin 3,3—3,5 miljardia euroa vuodessa, kun taas TEN-T-ohjelman vuotuinen talousarvio oli keskimäärin 580 miljoonaa euroa. Näiden kolmen yhteisön rahoitusvälineen tarjoamien tukien lisäksi Euroopan investointipankki myöntää lainoja liikenneinfrastruktuurin rahoitukseen.

64

(65)  Rakennerahaston osuuksien enimmäismäärät on vahvistettu neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999 (EYVL L 161, 26.6.1999, s. 1) 29 artiklan 3 kohdassa 75 prosentiksi tukikelpoisista kokonaiskustannuksista tavoitteen 1 alueilla toteutettavissa toimenpiteissä; jos kyseiset alueet sijaitsevat koheesiorahaston tukemissa jäsenvaltioissa, yhteisön osuus voi olla enintään 80 prosenttia tukikelpoisista kokonaiskustannuksista ja enintään 85 prosenttia tukikelpoisista kokonaiskustannuksista erittäin syrjäisillä alueilla sekä Kreikan syrjäisillä saaristoalueilla. Huomattavia nettomääräisiä tuloja aiheuttavien infrastruktuuri-investointien osalta yhteisön osuus voi olla enintään 40 prosenttia tavoitteen 1 alueilla toteutettavissa toimenpiteissä.

65

(66)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1783/1999, annettu 12 päivänä heinäkuuta 1999, Euroopan aluekehitysrahastosta (EYVL L 213, 13.8.1999, s. 1) ja neuvoston asetus (EY) N:o 1260/1999, annettu 21 päivänä kesäkuuta 1999, rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä.

66

(67)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1164/94, annettu 16 päivänä toukokuuta 1994, koheesiorahastosta (EYVL L 130, 25.5.1994, s. 1).

67

(68)  Rakenteellisten toimien arviointimenetelmät, Means for Evaluating Actions of a Structural Nature.

68

Means for Evaluating Actions of a Structural Nature

(69)  Joko myönteinen lausunto (huomautuksilla tai ilman), keskeytetty lausunto (esimerkiksi lisätietojen toimittamisen ajaksi) tai kielteinen lausunto. Mikäli lausuntoa ei ole annettu kymmenen työpäivän kuluessa, se tulkitaan myönteiseksi. Määräaikaa pidennetään 15 päiväksi, jos varsinainen asiakirja (ilman liitteitä) on pidempi kuin 20 sivua.

69

(70)  Samalla tavalla toimitaan koheesiorahaston hankkeiden ja EAKR:n toimien kohdalla, kuitenkin sillä erolla, että osastojen välinen kuuleminen tapahtuu kahdessa vaiheessa: hankehakemuksen tai toimenpideohjelman luonnoksen vastaanottohetkellä ja kun rahoituspäätöstä koskeva luonnos on laadittu. Muita osastojen välisiä kuulemisia järjestetään silloin, jos jäsenvaltio hakee toimenpideohjelman yhteydessä rahoitusta niin kutsutulle suurelle hankkeelle (rahoitustuki yli 50 miljoonaa euroa).

70

(71)  Kuten osallistuminen komiteoihin tai paneeleihin (esimerkiksi koheesiorahaston tai EAKR:n toimenpiteiden seurantakomiteoihin), TEN-T-rahoitustuen myöntämistä käsittelevään komiteaan ja TEN-T-arviointipaneeleihin; yhteisiin tarkastuksiin tai vaikutusten jälkiarviointiin; tarvittavien asiakirjojen vaihtoon (esimerkiksi hankkeiden tilaa koskevat kertomukset) tai komission eri yksiköiden henkilöstön epävirallisiin kontakteihin.

71

(72)  Kutsuja komiteoiden kokouksiin ja arviointikokouksiin lähetetään, mutta niihin ei osallistuta järjestelmällisesti; kukin pääosasto järjestää paikalla toimitettavat tarkastukset yleensä itsenäisesti eikä hankkeisiin liittyviä raportteja jaeta järjestelmällisesti muiden komission yksiköiden kanssa (ja jos niin tapahtuu, niitä ei yleensä analysoida); useimpien rakennetoimien osalta vaikutusten jälkiarvioinnin suorittavat ulkopuoliset asiantuntijat, mutta havainnoista ei ilmoiteta energian ja liikenteen pääosastoon.

72

(73)  Ks. päätös N:o 1692/96/EY, muutettu päätöksellä N:o 884/2004/EY, 17 a artikla.

73

(74)  Ks. Euroopan parlamentin liikenteen ja matkailun valiokunnan lausuntoluonnos budjettivaliokunnalle ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yleisistä säännöistä yhteisön rahoitustuelle Euroopan laajuisten liikenne- ja energiaverkkojen alalla ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2236/95 muuttamisesta.

74

(75)  Euroopan laajuisten verkkojen rahoitusta koskevassa asetuksessa säädetään asiasta jo tietyn tyyppisten hankkeiden osalta (ks. asetuksen (EY) N:o 2236/95, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 807/2004, 5 artiklan 5 kohta).

75

---

LIITE 1

EUROOPAN LAAJUISTEN LIIKENNEVERKKOJEN HALLINTOJÄRJESTELMÄN KUVAUS

Euroopan laajuisten liikenneverkkojen (TEN-T) lainsäädäntökehys ja toimintalinja

Euroopan laajuisten verkkojen poliittiset suuntaviivat

| 1. | Päätöksessä N:o 1692/96/EY yhteisön suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi määritellään perusedellytykset, jotka hankkeen on täytettävä, jotta sitä voidaan pitää yhteisen edun mukaisena ja oikeutettuna TEN-T-rahoitukseen (1). Suuntaviivoissa on lueteltu 14 yhteisen edun mukaista tai ensisijaista hanketta, jotka Essenissä vuonna 1994 ja Dublinissa vuonna 1996 kokoontunut Eurooppa-neuvosto hyväksyi. |
| --- | --- |

1.

Päätöksessä N:o 1692/96/EY yhteisön suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi määritellään perusedellytykset, jotka hankkeen on täytettävä, jotta sitä voidaan pitää yhteisen edun mukaisena ja oikeutettuna TEN-T-rahoitukseen (1). Suuntaviivoissa on lueteltu 14 yhteisen edun mukaista tai ensisijaista hanketta, jotka Essenissä vuonna 1994 ja Dublinissa vuonna 1996 kokoontunut Eurooppa-neuvosto hyväksyi.

| 2. | TEN-T-hankkeiden tulisi pyrkiä päätöksessä määriteltyihin tavoitteisiin ja täyttää yksi tai useampi siinä määritellyistä ensisijaisista tavoitteista. Nämä tavoitteet liittyvät muun muassa kestävään liikkuvuuteen, yhteentoimivuuteen, pullonkaulojen poistamiseen, puuttuvien yhteyksien täydentämiseen, verkon suunnittelun ja toteuttamisen parantamista koskeviin selvityksiin. Hankkeiden on kuuluttava tai liityttävä verkkojen maantieteelliseen soveltamisalueeseen päätöksen liitteenä olevien suunnitelmien mukaisesti, oltava kutakin liikennemuotoa kohti laadittujen eritelmien mukaisia ja kustannus-hyötyanalyysin mukaan taloudellisesti elinkelpoisia. |
| --- | --- |

2.

TEN-T-hankkeiden tulisi pyrkiä päätöksessä määriteltyihin tavoitteisiin ja täyttää yksi tai useampi siinä määritellyistä ensisijaisista tavoitteista. Nämä tavoitteet liittyvät muun muassa kestävään liikkuvuuteen, yhteentoimivuuteen, pullonkaulojen poistamiseen, puuttuvien yhteyksien täydentämiseen, verkon suunnittelun ja toteuttamisen parantamista koskeviin selvityksiin. Hankkeiden on kuuluttava tai liityttävä verkkojen maantieteelliseen soveltamisalueeseen päätöksen liitteenä olevien suunnitelmien mukaisesti, oltava kutakin liikennemuotoa kohti laadittujen eritelmien mukaisia ja kustannus-hyötyanalyysin mukaan taloudellisesti elinkelpoisia.

| 3. | Päätöstä muutettiin päätöksellä N:o 1346/2001/EY (2) siten, että verkkojen soveltamisala laajennettiin koskemaan sisävesisatamia, merisatamia ja intermodaaliterminaaleja, ja vieläkin tärkeämmällä päätöksellä N:o 884/2004/EY (3). Jälkimmäisellä säädöksellä tehtiin seuraavat suuntaviivoja koskevat keskeiset muutokset:






  — | Ensisijaisten hankkeiden määrää lisättiin 14:stä 30:een siten, että näihin hankkeisiin sisällytettiin kymmenen uuden jäsenvaltion verkot ja lisättiin uusi käsite ”merten moottoritiet” (4). |
| --- | --- | --- |

3.

Päätöstä muutettiin päätöksellä N:o 1346/2001/EY (2) siten, että verkkojen soveltamisala laajennettiin koskemaan sisävesisatamia, merisatamia ja intermodaaliterminaaleja, ja vieläkin tärkeämmällä päätöksellä N:o 884/2004/EY (3). Jälkimmäisellä säädöksellä tehtiin seuraavat suuntaviivoja koskevat keskeiset muutokset:

—

Ensisijaisten hankkeiden määrää lisättiin 14:stä 30:een siten, että näihin hankkeisiin sisällytettiin kymmenen uuden jäsenvaltion verkot ja lisättiin uusi käsite ”merten moottoritiet” (4).

| — | Ensisijaisten hankkeiden katsottiin olevan Euroopan edun mukaisia, mikä merkitsee erityisesti sitä, että:






  — | jäsenvaltioiden on asetettava nämä hankkeet etusijalle laatiessaan Euroopan laajuisiin verkkoihin, koheesiorahastoon ja rakennerahastoon liittyviä yhteisön tukihakemuksia, |
| --- | --- | --- |

—

Ensisijaisten hankkeiden katsottiin olevan Euroopan edun mukaisia, mikä merkitsee erityisesti sitä, että:

—

jäsenvaltioiden on asetettava nämä hankkeet etusijalle laatiessaan Euroopan laajuisiin verkkoihin, koheesiorahastoon ja rakennerahastoon liittyviä yhteisön tukihakemuksia,

| — | kyseisiin hankkeisiin sovelletaan erityisiä valvontaa ja raportointia koskevia vaatimuksia, |
| --- | --- |

—

kyseisiin hankkeisiin sovelletaan erityisiä valvontaa ja raportointia koskevia vaatimuksia,

| — | jäsenvaltioiden olisi raja-aluehankkeiden tai niiden osien yhteydessä toteutettava erityisiä koordinointitoimia. |
| --- | --- |

—

jäsenvaltioiden olisi raja-aluehankkeiden tai niiden osien yhteydessä toteutettava erityisiä koordinointitoimia.

| — | Euroopan laajuisten liikenneverkkojen valmistumisajankohtaa siirrettiin vuodesta 2010 vuoteen 2020 ja kullekin ensisijaisen hankkeen osaa koskevalle työlle asetettiin valmistumisaikataulu. |
| --- | --- |

—

Euroopan laajuisten liikenneverkkojen valmistumisajankohtaa siirrettiin vuodesta 2010 vuoteen 2020 ja kullekin ensisijaisen hankkeen osaa koskevalle työlle asetettiin valmistumisaikataulu.

| — | Otettiin käyttöön mahdollisuus nimetä eurooppalaisia koordinaattoreita erityisesti raja-aluehankkeiden koordinoidun toteuttamisen helpottamiseksi. |
| --- | --- |

—

Otettiin käyttöön mahdollisuus nimetä eurooppalaisia koordinaattoreita erityisesti raja-aluehankkeiden koordinoidun toteuttamisen helpottamiseksi.

Euroopan laajuisten verkkojen rahoitusta koskeva asetus

| 4. | Asetuksessa (EY) N:o 2236/95, joka annettiin 18 päivänä syyskuuta 1995 (5), säädetään rahoituspuitteista sekä Euroopan laajuisten liikenne-, energia- ja tietoliikenneverkkojen alaan liittyvän yhteisön rahoitustuen myöntämistä koskevista yleisistä säännöistä. Sitä muutettiin asetuksella (EY) N:o 1655/1999 (6), jolla otettiin käyttöön monivuotinen ohjeellinen ohjelma kaudelle 2001—2006, sekä 21 päivänä huhtikuuta 2004 annetuilla asetuksilla (EY) N:o 788/2004 (7) ja (EY) N:o 807/2004 (8). |
| --- | --- |

4.

Asetuksessa (EY) N:o 2236/95, joka annettiin 18 päivänä syyskuuta 1995 (5), säädetään rahoituspuitteista sekä Euroopan laajuisten liikenne-, energia- ja tietoliikenneverkkojen alaan liittyvän yhteisön rahoitustuen myöntämistä koskevista yleisistä säännöistä. Sitä muutettiin asetuksella (EY) N:o 1655/1999 (6), jolla otettiin käyttöön monivuotinen ohjeellinen ohjelma kaudelle 2001—2006, sekä 21 päivänä huhtikuuta 2004 annetuilla asetuksilla (EY) N:o 788/2004 (7) ja (EY) N:o 807/2004 (8).

| 5. | Asetuksen täytäntöönpanemiseksi on varattu talousarviovaroja 4 600 miljoonaa euroa kaudelle 2000—2006. |
| --- | --- |

5.

Asetuksen täytäntöönpanemiseksi on varattu talousarviovaroja 4 600 miljoonaa euroa kaudelle 2000—2006.

| 6. | Asetuksessa on määritetty seuraavat keskeiset edellytykset:






  — | Tuki ei voi olla suurempi kuin 50 prosenttia selvitysten kustannuksista eikä suurempi kuin 10 prosenttia infrastruktuuritöiden kustannuksista; tuki voi olla enintään 10 prosenttia investointien kokonaiskustannuksista, lukuun ottamatta satelliittipaikannus- ja navigointijärjestelmiä koskevia hankkeita ja (huhtikuusta 2004 lähtien) rajojen tai luonnonesteiden ylittämistä koskevia hankkeita, joiden osalta tuki voi olla enimmillään 20 prosenttia investointien kokonaiskustannuksista. |
| --- | --- | --- |

6.

Asetuksessa on määritetty seuraavat keskeiset edellytykset:

—

Tuki ei voi olla suurempi kuin 50 prosenttia selvitysten kustannuksista eikä suurempi kuin 10 prosenttia infrastruktuuritöiden kustannuksista; tuki voi olla enintään 10 prosenttia investointien kokonaiskustannuksista, lukuun ottamatta satelliittipaikannus- ja navigointijärjestelmiä koskevia hankkeita ja (huhtikuusta 2004 lähtien) rajojen tai luonnonesteiden ylittämistä koskevia hankkeita, joiden osalta tuki voi olla enimmillään 20 prosenttia investointien kokonaiskustannuksista.

| — | Yleisesti ottaen yhteisön tukea myönnetään yksinomaan, jos hankkeiden toteuttamisessa on rahoitukseen liittyviä esteitä. |
| --- | --- |

—

Yleisesti ottaen yhteisön tukea myönnetään yksinomaan, jos hankkeiden toteuttamisessa on rahoitukseen liittyviä esteitä.

| — | Hankkeiden tulisi olla taloudellisesti ja rahoituksellisesti elinkelpoisia, ja ne tulisi voida osoittaa riittävän toteuttamisvalmiiksi. Jokaisen hankkeen ympäristövaikutukset on arvioitava. |
| --- | --- |

—

Hankkeiden tulisi olla taloudellisesti ja rahoituksellisesti elinkelpoisia, ja ne tulisi voida osoittaa riittävän toteuttamisvalmiiksi. Jokaisen hankkeen ympäristövaikutukset on arvioitava.

| — | Tukihakemuksen jättää asianomainen jäsenvaltio tai se tehdään tämän jäsenvaltion suostumuksella ja jokaisessa tukihakemuksessa on oltava kaikki hankkeen arvioimiseksi tarvittavat tiedot. |
| --- | --- |

—

Tukihakemuksen jättää asianomainen jäsenvaltio tai se tehdään tämän jäsenvaltion suostumuksella ja jokaisessa tukihakemuksessa on oltava kaikki hankkeen arvioimiseksi tarvittavat tiedot.

| — | Komissio tekee tarvittaessa vuosittain tuen myöntämistä koskevia päätöksiä saatuaan lausunnon ohjelmasta vastaavalta komitealta. Vuonna 2004 tehtyjen muutosten perusteella tietyt hankkeet voivat saada myös monivuotista rahoitusta. |
| --- | --- |

—

Komissio tekee tarvittaessa vuosittain tuen myöntämistä koskevia päätöksiä saatuaan lausunnon ohjelmasta vastaavalta komitealta. Vuonna 2004 tehtyjen muutosten perusteella tietyt hankkeet voivat saada myös monivuotista rahoitusta.

| — | Yhteisön tuki voi kattaa ainoastaan edunsaajille tai hankkeen toteutuksesta vastaaville kolmansille osapuolille aiheutuneet hankemenot. |
| --- | --- |

—

Yhteisön tuki voi kattaa ainoastaan edunsaajille tai hankkeen toteutuksesta vastaaville kolmansille osapuolille aiheutuneet hankemenot.

| — | Hankkeiden toteuttamista valvotaan ja arvioidaan tehokkaasti. |
| --- | --- |

—

Hankkeiden toteuttamista valvotaan ja arvioidaan tehokkaasti.

| — | Jäsenvaltiot ja komissio toteuttavat tarvittavat varainhoidon valvontaa koskevat toimenpiteet. |
| --- | --- |

—

Jäsenvaltiot ja komissio toteuttavat tarvittavat varainhoidon valvontaa koskevat toimenpiteet.

Monivuotinen ohjeellinen ohjelma

| 7. | Syyskuun 19 päivänä vuonna 2001 tehdyssä komission päätöksessä C(2001) 2654 lopullinen perustettiin liikenneverkkojen alan monivuotinen ohjeellinen ohjelma vuosille 2001—2006. Päätöksen talousarviota tarkistettiin vuosina 2004 ja 2005 (9). Monivuotista ohjeellista ohjelmaa koskevan päätöksen liitteessä I on esitetty luettelo ja ohjeellinen talousarvion jakautuminen Essenissä vuonna 1994 ja Dublinissa 1996 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston ensisijaisiksi hankkeiksi katsomien 14 hankkeen ja neljän yhtenäisten hankkeiden ryhmän osalta. Siinä on niin ikään esitetty Galileo-hankkeen varojen jakautuminen. Liitteessä II on lisäksi esitetty luettelo hankkeiden osista ja etenemisvaiheista sekä varojen ohjeellinen vuotuinen jakautuminen. |
| --- | --- |

7.

Syyskuun 19 päivänä vuonna 2001 tehdyssä komission päätöksessä C(2001) 2654 lopullinen perustettiin liikenneverkkojen alan monivuotinen ohjeellinen ohjelma vuosille 2001—2006. Päätöksen talousarviota tarkistettiin vuosina 2004 ja 2005 (9). Monivuotista ohjeellista ohjelmaa koskevan päätöksen liitteessä I on esitetty luettelo ja ohjeellinen talousarvion jakautuminen Essenissä vuonna 1994 ja Dublinissa 1996 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston ensisijaisiksi hankkeiksi katsomien 14 hankkeen ja neljän yhtenäisten hankkeiden ryhmän osalta. Siinä on niin ikään esitetty Galileo-hankkeen varojen jakautuminen. Liitteessä II on lisäksi esitetty luettelo hankkeiden osista ja etenemisvaiheista sekä varojen ohjeellinen vuotuinen jakautuminen.

| 8. | TEN-T-ohjelman täytäntöönpanon tehostamisen lisäksi monivuotisen ohjeellisen ohjelman keskeinen tavoite on antaa yksityisille ja julkisen sektorin sijoittajille ”oikeudellisesti sitovia päätöksiä siitä, että yhteisön rahoitustukea jatketaan yhden tai useamman tulevan vuoden ajan, jos toteutus etenee suunnitellusti” (10). Tämän varmuuden myötä hankkeen edistäjillä olisi paremmat takeet rahoituksen jatkumisesta, ja sen olisi tarkoitus kannustaa julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuteen (11). Samalla monivuotisen ohjeellisen ohjelman olisi oltava riittävän joustava, jotta voitaisiin ottaa huomioon hankkeen aikana tapahtuvat odottamattomat tekniset, taloudelliset, ympäristölliset tai oikeudelliset tapahtumat joko lisäämällä, vähentämällä tai pidättämällä vuotuista rahoitustukea, kuten monivuotista ohjeellista ohjelmaa koskevassa päätöksessä on esitetty. |
| --- | --- |

8.

TEN-T-ohjelman täytäntöönpanon tehostamisen lisäksi monivuotisen ohjeellisen ohjelman keskeinen tavoite on antaa yksityisille ja julkisen sektorin sijoittajille ”oikeudellisesti sitovia päätöksiä siitä, että yhteisön rahoitustukea jatketaan yhden tai useamman tulevan vuoden ajan, jos toteutus etenee suunnitellusti” (10). Tämän varmuuden myötä hankkeen edistäjillä olisi paremmat takeet rahoituksen jatkumisesta, ja sen olisi tarkoitus kannustaa julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuteen (11). Samalla monivuotisen ohjeellisen ohjelman olisi oltava riittävän joustava, jotta voitaisiin ottaa huomioon hankkeen aikana tapahtuvat odottamattomat tekniset, taloudelliset, ympäristölliset tai oikeudelliset tapahtumat joko lisäämällä, vähentämällä tai pidättämällä vuotuista rahoitustukea, kuten monivuotista ohjeellista ohjelmaa koskevassa päätöksessä on esitetty.

| 9. | Lisäksi monivuotista ohjeellista ohjelmaa koskevassa päätöksessä yksinkertaistettiin TEN-T-ohjelman hallinnointia. Monivuotisen ohjeellisen ohjelman täytäntöönpanon aikana rahoitustuen myöntämistä käsittelevälle komitealle on ainoastaan tiedotettava ohjelman edistymisestä ja tehdyistä rahoituspäätöksistä, muttei sen ole enää tarpeen antaa lausuntoa. Tämän lisäksi jäsenvaltioiden on toimitettava lyhyitä hankkeiden tilaa koskevia kertomuksia yksityiskohtaisten hakulomakkeiden sijaan saadakseen yhteisön tukea hankkeen toisena vuonna. |
| --- | --- |

9.

Lisäksi monivuotista ohjeellista ohjelmaa koskevassa päätöksessä yksinkertaistettiin TEN-T-ohjelman hallinnointia. Monivuotisen ohjeellisen ohjelman täytäntöönpanon aikana rahoitustuen myöntämistä käsittelevälle komitealle on ainoastaan tiedotettava ohjelman edistymisestä ja tehdyistä rahoituspäätöksistä, muttei sen ole enää tarpeen antaa lausuntoa. Tämän lisäksi jäsenvaltioiden on toimitettava lyhyitä hankkeiden tilaa koskevia kertomuksia yksityiskohtaisten hakulomakkeiden sijaan saadakseen yhteisön tukea hankkeen toisena vuonna.

Komission rahoituspäätös

| 10. | TEN-T-hankkeiden osien (tai toimien) toteuttaminen perustuu rahoitusta koskevaan mallipäätökseen, josta on ilmoitettava jäsenvaltioille ja edunsaajille. Nykyinen rahoitusta koskeva mallipäätös koostuu pääasiassa seuraavista osista:






  — | toimen toteuttamisesta vastaavan jäsenvaltion, edunsaajan ja yksikön nimi, |
| --- | --- | --- |

10.

TEN-T-hankkeiden osien (tai toimien) toteuttaminen perustuu rahoitusta koskevaan mallipäätökseen, josta on ilmoitettava jäsenvaltioille ja edunsaajille. Nykyinen rahoitusta koskeva mallipäätös koostuu pääasiassa seuraavista osista:

—

toimen toteuttamisesta vastaavan jäsenvaltion, edunsaajan ja yksikön nimi,

| — | hankkeen kuvaus (nimi, kesto, sijainti, toiminnan ala, muoto ja tuen määrä), |
| --- | --- |

—

hankkeen kuvaus (nimi, kesto, sijainti, toiminnan ala, muoto ja tuen määrä),

| — | varojen jakautuminen toiminnan alan mukaan sekä taloudelliset ja hallinnolliset edellytykset. |
| --- | --- |

—

varojen jakautuminen toiminnan alan mukaan sekä taloudelliset ja hallinnolliset edellytykset.

| 11. | Päätöksen rakennetta ja sisältöä on vuosittain muutettu vuodesta 2002 alkaen. |
| --- | --- |

11.

Päätöksen rakennetta ja sisältöä on vuosittain muutettu vuodesta 2002 alkaen.

Euroopan laajuisiin liikenneverkkoihin liittyvät haku-, arviointi- ja valintamenettelyt

| 12. | Hankkeen arviointi- ja valintamenettely sekä siinä käytettävät hallinnolliset lomakkeet riippuvat hankkeen tyypistä. Taulukossa 3 on yhteenveto mallilomakkeista, jotka energian ja liikenteen pääosasto on laatinut TEN-T-haku- ja arviointimenettelyn vakioimiseksi.
  Taulukko 3
  Yhteenveto haku- ja arviointimenettelyssä käytetyistä mallilomakkeista







  Mallilomakkeen kuvaus | Monivuotinen ohjeellinen ohjelma | Monivuotisen ohjeellisen ohjelman ulkopuolinen hanke |
| --- | --- | --- | --- |
| Alustavat hakulomakkeet selvityksille | x (12) | x (13) |
| Alustavat hakulomakkeet töille | x (12) | x (13) |
| Yksityiskohtaiset hakulomakkeet selvityksille | x (12) | x (13) |
| Yksityiskohtaiset hakulomakkeet töille | x (12) | x (13) |
| Hankkeen arviointilomake | | x |
| Hankkeen arviointilomake uusille toimille | x | |
| Hankkeen arviointilomake jatkuville toimille | x | |
| Hankkeen arviointilomake älykkäitä liikennejärjestelmiä koskeville hankkeille | x | |
| Hankkeen tilaa koskeva kertomus | x | x |

12.

Hankkeen arviointi- ja valintamenettely sekä siinä käytettävät hallinnolliset lomakkeet riippuvat hankkeen tyypistä. Taulukossa 3 on yhteenveto mallilomakkeista, jotka energian ja liikenteen pääosasto on laatinut TEN-T-haku- ja arviointimenettelyn vakioimiseksi.

Taulukko 3

Yhteenveto haku- ja arviointimenettelyssä käytetyistä mallilomakkeista

Mallilomakkeen kuvaus

Monivuotinen ohjeellinen ohjelma

Monivuotisen ohjeellisen ohjelman ulkopuolinen hanke

Alustavat hakulomakkeet selvityksille

x (12)

x (13)

Alustavat hakulomakkeet töille

x (12)

x (13)

Yksityiskohtaiset hakulomakkeet selvityksille

x (12)

x (13)

Yksityiskohtaiset hakulomakkeet töille

x (12)

x (13)

Hankkeen arviointilomake

x

Hankkeen arviointilomake uusille toimille

x

Hankkeen arviointilomake jatkuville toimille

x

Hankkeen arviointilomake älykkäitä liikennejärjestelmiä koskeville hankkeille

x

Hankkeen tilaa koskeva kertomus

x

x

| 13. | Vuosina 2001—2003 käynnistetyt monivuotiseen ohjeelliseen ohjelmaan liittyvät hankkeet arvioitiin ensi kerran loka-marraskuussa 2000 alustavien hakulomakkeiden perusteella. Hankkeen ensimmäiseksi vuodeksi rahoitushakemus oli tehtävä yksityiskohtaista hakulomaketta käyttäen. Komissio on käyttänyt vuodesta 2000 hankkeen arviointien tuloksien kirjaamisessa hankkeen arviointilomakkeita. Yksityiskohtaisten hakulomakkeiden arviointien tulokset kirjataan ”uudet hankkeet” -nimiselle arviointilomakkeelle. Arvioinnin tarkoituksena on ensisijaisesti todeta, vastaavatko yksityiskohtaisessa hakulomakkeessa annetut tiedot vuonna 2000 esitetyn alustavan lomakkeen tietoja. Seuraavina vuosina, jolloin rahoitusta myönnetään, hankkeen etenemistä arvioidaan hankkeiden tilaa koskevien kertomusten perusteella. Arvioinnin tekemiseksi käytetään erillistä hankkeen arviointilomaketta ”käynnissä olevat hankkeet”. |
| --- | --- |

13.

Vuosina 2001—2003 käynnistetyt monivuotiseen ohjeelliseen ohjelmaan liittyvät hankkeet arvioitiin ensi kerran loka-marraskuussa 2000 alustavien hakulomakkeiden perusteella. Hankkeen ensimmäiseksi vuodeksi rahoitushakemus oli tehtävä yksityiskohtaista hakulomaketta käyttäen. Komissio on käyttänyt vuodesta 2000 hankkeen arviointien tuloksien kirjaamisessa hankkeen arviointilomakkeita. Yksityiskohtaisten hakulomakkeiden arviointien tulokset kirjataan ”uudet hankkeet” -nimiselle arviointilomakkeelle. Arvioinnin tarkoituksena on ensisijaisesti todeta, vastaavatko yksityiskohtaisessa hakulomakkeessa annetut tiedot vuonna 2000 esitetyn alustavan lomakkeen tietoja. Seuraavina vuosina, jolloin rahoitusta myönnetään, hankkeen etenemistä arvioidaan hankkeiden tilaa koskevien kertomusten perusteella. Arvioinnin tekemiseksi käytetään erillistä hankkeen arviointilomaketta ”käynnissä olevat hankkeet”.

| 14. | Monivuotisen ohjeellisen ohjelman ulkopuolisten hankkeiden osalta energian ja liikenteen pääosasto esittää kunkin vuoden lopussa tai alussa ehdotuspyynnön, jossa se pyytää jäsenvaltioita, järjestöjä tai hankkeen edistäjiä toimittamaan ehdotuksensa komission ilmoittamaan määräaikaan mennessä alustavaa hakulomaketta käyttäen. Vuoteen 2004 asti myös monivuotisen ohjeellisen ohjelman ulkopuolisiin hankkeisiin liittyvien ehdotusten arviointimenettelyssä oli kaksi vaihetta. Komissio arvioi alustavat hakulomakkeet käyttäen monivuotisen ohjeellisen ohjelman ulkopuolisten hankkeiden lomakemallia. Kun komissio oli valinnut hanke-ehdotuksen rahoitettavaksi, kyseistä jäsenvaltiota pyydettiin toimittamaan yksityiskohtainen hakulomake ennen komission asettamaa määräaikaa, joka oli ennen rahoitustuen myöntämistä käsittelevän komitean kokousta, jossa komission ehdotuksista keskustellaan jäsenvaltioiden edustajien kanssa. Alustava ja yksityiskohtainen hakulomake yhdistettiin yhdeksi asiakirjaksi vuoden 2004 lopussa. Monivuotisen ohjeellisen ohjelman ulkopuolisten hankkeiden edistymistä seurataan jäsenvaltioiden toimittamien hankkeiden tilaa koskevien kertomusten perusteella. Jäsenvaltiot laativat kertomukset erityisesti tätä tarkoitusta varten laadittua mallia käyttäen. |
| --- | --- |

14.

Monivuotisen ohjeellisen ohjelman ulkopuolisten hankkeiden osalta energian ja liikenteen pääosasto esittää kunkin vuoden lopussa tai alussa ehdotuspyynnön, jossa se pyytää jäsenvaltioita, järjestöjä tai hankkeen edistäjiä toimittamaan ehdotuksensa komission ilmoittamaan määräaikaan mennessä alustavaa hakulomaketta käyttäen. Vuoteen 2004 asti myös monivuotisen ohjeellisen ohjelman ulkopuolisiin hankkeisiin liittyvien ehdotusten arviointimenettelyssä oli kaksi vaihetta. Komissio arvioi alustavat hakulomakkeet käyttäen monivuotisen ohjeellisen ohjelman ulkopuolisten hankkeiden lomakemallia. Kun komissio oli valinnut hanke-ehdotuksen rahoitettavaksi, kyseistä jäsenvaltiota pyydettiin toimittamaan yksityiskohtainen hakulomake ennen komission asettamaa määräaikaa, joka oli ennen rahoitustuen myöntämistä käsittelevän komitean kokousta, jossa komission ehdotuksista keskustellaan jäsenvaltioiden edustajien kanssa. Alustava ja yksityiskohtainen hakulomake yhdistettiin yhdeksi asiakirjaksi vuoden 2004 lopussa. Monivuotisen ohjeellisen ohjelman ulkopuolisten hankkeiden edistymistä seurataan jäsenvaltioiden toimittamien hankkeiden tilaa koskevien kertomusten perusteella. Jäsenvaltiot laativat kertomukset erityisesti tätä tarkoitusta varten laadittua mallia käyttäen.

| 15. | Monivuotisen ohjeellisen ohjelman ulkopuolisten hankkeiden arviointimenettelyn edistyminen riippuu monivuotisen ohjeellisen ohjelman hankkeiden arvioinnin tuloksesta ja monivuotisen ohjeellisen ohjelman määrärahojen myöntämiselle annetusta etusijasta. Käytännössä tämä tarkoittaa, että monivuotisen ohjeellisen ohjelman ulkopuolisten hankkeiden arviointipaneeli voidaan järjestää vasta sen jälkeen, kun on tehty päätös siitä, kuinka paljon TEN-T-talousarvion kokonaismäärärahoista myönnetään monivuotisen ohjeellisen ohjelman hankkeille. Jäljellä olevat TEN-T-määrärahat myönnetään valituille monivuotisen ohjeellisen ohjelman ulkopuolisille hanke-ehdotuksille. |
| --- | --- |

15.

Monivuotisen ohjeellisen ohjelman ulkopuolisten hankkeiden arviointimenettelyn edistyminen riippuu monivuotisen ohjeellisen ohjelman hankkeiden arvioinnin tuloksesta ja monivuotisen ohjeellisen ohjelman määrärahojen myöntämiselle annetusta etusijasta. Käytännössä tämä tarkoittaa, että monivuotisen ohjeellisen ohjelman ulkopuolisten hankkeiden arviointipaneeli voidaan järjestää vasta sen jälkeen, kun on tehty päätös siitä, kuinka paljon TEN-T-talousarvion kokonaismäärärahoista myönnetään monivuotisen ohjeellisen ohjelman hankkeille. Jäljellä olevat TEN-T-määrärahat myönnetään valituille monivuotisen ohjeellisen ohjelman ulkopuolisille hanke-ehdotuksille.

| 16. | Vuoteen 2004 asti jokaisen hanke-ehdotuksen arvioi yksi hanketta hallinnoiva virkamies, toisin sanoen yhdestä tai useammasta jäsenvaltiosta vastaava komission alueellinen vastuuhenkilö tai tietystä liikennemuodosta vastaava virkamies. Vuonna 2004 päätettiin, että objektiivisemman arvion varmistamiseksi ehdotukset annetaan kahden hanketta hallinnoivan virkamiehen arvioitavaksi (14). Yksittäisten arviointien tuloksista keskustellaan paneelissa, jossa käsitellään eri linjojen ehdotuksia ja asetetaan ne alustavaan tärkeysjärjestykseen. Lopuksi linja B:n edustajan johtama arviointikomitea laatii luonnosehdotuksen TEN-T-varojen jakamisesta ja toimittaa sen pääjohtajan hyväksyttäväksi. |
| --- | --- |

16.

Vuoteen 2004 asti jokaisen hanke-ehdotuksen arvioi yksi hanketta hallinnoiva virkamies, toisin sanoen yhdestä tai useammasta jäsenvaltiosta vastaava komission alueellinen vastuuhenkilö tai tietystä liikennemuodosta vastaava virkamies. Vuonna 2004 päätettiin, että objektiivisemman arvion varmistamiseksi ehdotukset annetaan kahden hanketta hallinnoivan virkamiehen arvioitavaksi (14). Yksittäisten arviointien tuloksista keskustellaan paneelissa, jossa käsitellään eri linjojen ehdotuksia ja asetetaan ne alustavaan tärkeysjärjestykseen. Lopuksi linja B:n edustajan johtama arviointikomitea laatii luonnosehdotuksen TEN-T-varojen jakamisesta ja toimittaa sen pääjohtajan hyväksyttäväksi.

TEN-T-ohjelman organisaatiorakenne

| 17. | TEN-T-ohjelman hallinnoinnista vastaa keskitetysti energian ja liikenteen pääosasto. Kyseinen pääosasto on ollut toiminnassa tammikuusta 2000, sen jälkeen kun energian pääosasto ja liikenteen pääosasto yhdistettiin. |
| --- | --- |

17.

TEN-T-ohjelman hallinnoinnista vastaa keskitetysti energian ja liikenteen pääosasto. Kyseinen pääosasto on ollut toiminnassa tammikuusta 2000, sen jälkeen kun energian pääosasto ja liikenteen pääosasto yhdistettiin.

| 18. | Energian ja liikenteen pääosaston toimien (virkojen ja toimien, avoinna olevat virat ja toimet mukaan lukien) kokonaismäärä on kasvanut merkittävästi: vuonna 2001 niitä oli 654 ja vuoden 2005 alussa 1 046. |
| --- | --- |

18.

Energian ja liikenteen pääosaston toimien (virkojen ja toimien, avoinna olevat virat ja toimet mukaan lukien) kokonaismäärä on kasvanut merkittävästi: vuonna 2001 niitä oli 654 ja vuoden 2005 alussa 1 046.

| 19. | TEN-T-ohjelman lisäksi energian ja liikenteen pääosasto panee täytäntöön myös seuraavia keskeisiä toimintoja: Euroopan laajuinen energiaverkko; maa-, lento-, sisävesi- ja meriliikenne; perinteiset ja uusiutuvat energiamuodot; ydinenergia; turvaaminen; TTK-puiteohjelman energiaan ja liikenteeseen liittyvät toimet sekä energian ja liikenteen pääosaston toimintastrategia ja koordinointi. |
| --- | --- |

19.

TEN-T-ohjelman lisäksi energian ja liikenteen pääosasto panee täytäntöön myös seuraavia keskeisiä toimintoja: Euroopan laajuinen energiaverkko; maa-, lento-, sisävesi- ja meriliikenne; perinteiset ja uusiutuvat energiamuodot; ydinenergia; turvaaminen; TTK-puiteohjelman energiaan ja liikenteeseen liittyvät toimet sekä energian ja liikenteen pääosaston toimintastrategia ja koordinointi.

| 20. | Energian ja liikenteen pääosaston kymmenestä linjasta neljä osallistuu TEN-T-ohjelmaan: linja B — Euroopan laajuiset energia- ja liikenneverkot, linja E — maaliikenne, linja F — lentoliikenne ja linja G — meri- ja sisävesiliikenne, intermodaalisuus. |
| --- | --- |

20.

Energian ja liikenteen pääosaston kymmenestä linjasta neljä osallistuu TEN-T-ohjelmaan: linja B — Euroopan laajuiset energia- ja liikenneverkot, linja E — maaliikenne, linja F — lentoliikenne ja linja G — meri- ja sisävesiliikenne, intermodaalisuus.

| 21. | Seitsemän yksikköä osallistuu tällä hetkellä TEN-T-hankkeiden hallinnointiin: yksikkö B3 — TEN-T-hankkeiden hallinnointi; yksikkö B4 — TEN-T-hankkeiden arviointi ja rahoituksen hallinnointi (perustettu vuonna 2004); yksikkö B5 — Satelliittinavigointijärjestelmä (Galileo), älykäs liikenne (sisällytettiin linjaan B vuonna 2005); yksikkö E2 — rautatieliikenne ja sen yhteentoimivuus; yksikkö F2 — ilmaliikenteen ja lentoasemien hallinta; yksikkö G2 — lyhyen matkan meriliikenne, sisävesiliikenne ja satamat sekä yksikkö G3 — merten moottoritiet ja intermodaalisuus. Lisäksi kunkin linjan rahoitusyksikön henkilöstö osallistuu hallinnoinnin rahoituksellisiin näkökohtiin. |
| --- | --- |

21.

Seitsemän yksikköä osallistuu tällä hetkellä TEN-T-hankkeiden hallinnointiin: yksikkö B3 — TEN-T-hankkeiden hallinnointi; yksikkö B4 — TEN-T-hankkeiden arviointi ja rahoituksen hallinnointi (perustettu vuonna 2004); yksikkö B5 — Satelliittinavigointijärjestelmä (Galileo), älykäs liikenne (sisällytettiin linjaan B vuonna 2005); yksikkö E2 — rautatieliikenne ja sen yhteentoimivuus; yksikkö F2 — ilmaliikenteen ja lentoasemien hallinta; yksikkö G2 — lyhyen matkan meriliikenne, sisävesiliikenne ja satamat sekä yksikkö G3 — merten moottoritiet ja intermodaalisuus. Lisäksi kunkin linjan rahoitusyksikön henkilöstö osallistuu hallinnoinnin rahoituksellisiin näkökohtiin.

| 22. | Yksiköllä B3 on keskeinen asema TEN-T-ohjelmien arviointi-, valinta- ja hyväksymismenettelyissä. Se huolehtii muun muassa TEN-T:n rahoitustuen myöntämistä käsittelevän komitean kokousten sihteeristöstä, koordinoi monivuotisen ohjeellisen ohjelman ja monivuotisen ohjeellisen ohjelman ulkopuolisen talousarvion toteuttamista ja vastaa horisontaalisista seikoista, kuten julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudesta ja koordinoinnista muiden ohjelmien kanssa. |
| --- | --- |

22.

Yksiköllä B3 on keskeinen asema TEN-T-ohjelmien arviointi-, valinta- ja hyväksymismenettelyissä. Se huolehtii muun muassa TEN-T:n rahoitustuen myöntämistä käsittelevän komitean kokousten sihteeristöstä, koordinoi monivuotisen ohjeellisen ohjelman ja monivuotisen ohjeellisen ohjelman ulkopuolisen talousarvion toteuttamista ja vastaa horisontaalisista seikoista, kuten julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudesta ja koordinoinnista muiden ohjelmien kanssa.

TEN-T-ohjelman budjettikehys

| 23. | Euroopan laajuisten verkkojen rahoitusta koskevassa asetuksessa ja rahoitusta koskevassa mallipäätöksessä on määritelty seuraavat talousarvioon liittyvät vaatimukset ja rahoituksen enimmäismäärät:






  — | liikennemuotokohtainen TEN-T-talousarvion määrärahojen jakautuminen:






  — | vähintään 55 prosenttia TEN-T-rahoituksen kokonaismäärästä rautatieliikenteen hankkeisiin (mukaan lukien yhdistetty kuljetus), |
| --- | --- | --- | --- |

23.

Euroopan laajuisten verkkojen rahoitusta koskevassa asetuksessa ja rahoitusta koskevassa mallipäätöksessä on määritelty seuraavat talousarvioon liittyvät vaatimukset ja rahoituksen enimmäismäärät:

—

liikennemuotokohtainen TEN-T-talousarvion määrärahojen jakautuminen:

—

vähintään 55 prosenttia TEN-T-rahoituksen kokonaismäärästä rautatieliikenteen hankkeisiin (mukaan lukien yhdistetty kuljetus),

| — | enintään 25 prosenttia TEN-T-rahoituksen kokonaismäärästä maantiehankkeisiin, |
| --- | --- |

—

enintään 25 prosenttia TEN-T-rahoituksen kokonaismäärästä maantiehankkeisiin,

| — | tukimuotokohtainen jakautuminen:






  — | selvitysten yhteisrahoitus, joka ei voi olla suurempi kuin 50 prosenttia selvitysten kokonaiskustannuksista, hyvin perusteltuja poikkeustapauksia lukuun ottamatta (15), |
| --- | --- | --- |

—

tukimuotokohtainen jakautuminen:

—

selvitysten yhteisrahoitus, joka ei voi olla suurempi kuin 50 prosenttia selvitysten kokonaiskustannuksista, hyvin perusteltuja poikkeustapauksia lukuun ottamatta (15),

| — | suora tuki investointeihin tai urakoihin (kuten komission rahoituspäätöksessä on määritelty): rahoituksen enimmäismäärä on 10 prosenttia kustannuksista (16), |
| --- | --- |

—

suora tuki investointeihin tai urakoihin (kuten komission rahoituspäätöksessä on määritelty): rahoituksen enimmäismäärä on 10 prosenttia kustannuksista (16),

| — | riskipääoman osuus ei voi olla suurempi kuin yksi prosentti TEN-T-kokonaisvaroista; tätä enimmäismäärää voidaan kuitenkin korottaa kahteen prosenttiin vuodesta 2003 alkaen välineen käytön tarkastelun jälkeen (17). |
| --- | --- |

—

riskipääoman osuus ei voi olla suurempi kuin yksi prosentti TEN-T-kokonaisvaroista; tätä enimmäismäärää voidaan kuitenkin korottaa kahteen prosenttiin vuodesta 2003 alkaen välineen käytön tarkastelun jälkeen (17).

Valitusta tukimuodosta riippumatta yhteisön tuen kokonaismäärä ei saa ylittää 10:tä prosenttia investointien kokonaiskustannuksista, mutta voi poikkeuksellisesti olla enimmillään 20 prosenttia investointien kokonaiskustannuksista satelliittipaikannus- ja navigointijärjestelmiä koskevien hankkeiden osalta (1. tammikuuta 2003 alkaen ja tarkastelun jälkeen). Lisäksi poikkeus myönnetään tietyin edellytyksin Euroopan etujen mukaisten ennen vuotta 2010 aloitettujen, rajojen tai luonnonesteiden ylittämistä koskevien hankkeiden osalta pullonkaulojen poistamiseen ja/tai puuttuvien yhteyksien täydentämiseen (18).

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1692/96/EY, tehty 23 päivänä heinäkuuta 1996, yhteisön suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi (EYVL L 228, 9.9.1996, s. 1).

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1346/2001/EY, tehty 22 päivänä toukokuuta 2001 (EYVL L 185, 6.7.2001, s. 1).

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 884/2004/EY, tehty 29 päivänä huhtikuuta 2004 (EUVL L 167, 30.4.2004, s. 1).

(4)  Näihin 30 ensisijaiseen hankkeeseen sisältyy kolme jo päätökseen saatua ensisijaista hanketta: Öresundin kiinteä yhteys (valmistui vuonna 2000), Malpensan lentokenttä (valmistui vuonna 2001) sekä perinteinen rautatiereitti Cork-Dublin-Belfast-Larne-Stranraer (valmistui vuonna 2001).

(5)  Neuvoston asetus (EY) N:o 2236/95, annettu 18 päivänä syyskuuta 1995 (EYVL L 228, 23.9.1995, s. 1).

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1655/1999, annettu 19 päivänä heinäkuuta 1999 (EYVL L 197, 29.7.1999, s. 1).

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 788/2004, annettu 21 päivänä huhtikuuta 2004 (EUVL L 138, 30.4.2004, s. 17).

(8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 807/2004, annettu 21 päivänä huhtikuuta 2004 (EUVL L 143, 30.4.2004, s. 46).

(9)  Komission päätös C(2001) 2654 lopullinen, tehty 19 päivänä syyskuuta 2001, sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä C(2004) 3242, tehty 26 päivänä elokuuta 2004 ja päätöksellä C(2005) 213, tehty 3 päivänä helmikuuta 2005.

(10)  Ks. 19 päivänä syyskuuta 2001 tehdyn komission päätöksen johdanto-osan kappaleet.

(11)  Eräät hankkeet, kuten Alankomaiden suurnopeuksinen rautatieyhteys ja Ranskan ja Espanjan rajan Perpignan-Figueras-linja, kuuluvat osittain julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuteen, mutta EU ei osallistu näiden osien yhteisrahoitukseen.

(12)  Alustavalle monivuotiselle ohjeelliselle ohjelmalle ja tarkistetulle monivuotiselle ohjeelliselle ohjelmalle on erilliset lomakemallit.

(13)  Monivuotisen ohjeellisen ohjelman ulkopuolisten hankkeiden alustavat ja yksityiskohtaiset hakulomakkeet yhdistettiin yhdeksi lomakkeeksi vuonna 2004.

(14)  Mikäli arviointitulokset olivat ristiriitaisia, arvioinnin suorittaa vielä kolmas arvioija.

(15)  Euroopan laajuisten verkkojen rahoitusta koskeva asetus, 4 artiklan 1 kohdan a alakohta.

(16)  Komission rahoituspäätöksen liite II, 1.1. kohta, ”määritelmät”.

(17)  Euroopan laajuisten verkkojen rahoitusta koskeva asetus, 4 artiklan 1 kohdan e alakohta.

(18)  Euroopan laajuisten verkkojen rahoitusta koskeva asetus, 5 artiklan 3 kohta.

---

LIITE 2

KARTTA TEN-T-OHJELMAN PAINOPISTEALUEISTA JA ENSISIJAISISTA HANKKEISTA

Image

---

KOMISSION VASTAUKSET

TIIVISTELMÄ

| III | — | Hankkeita hallinnoivat ja niiden etenemistä valvovat pääasiassa jäsenvaltiot. Tähän mennessä kolme hanketta on jo saatu päätökseen. Vuoteen 2010 mennessä on tarkoitus saada päätökseen viisi hanketta ja lisäksi kolme muuta hanketta pääosiltaan. Euroopan laajuisia liikenneverkkoja (TEN-T) koskevien poliittisten suuntaviivojen vuoden 2004 tarkistuksessa kyseisten liikenneverkkojen asteittaisen rakentamisen määräaikaa on pidennetty vuoteen 2020 (päätöksen N:o 1692/96/EY 2 artiklan 1 kohta sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 2004 muutoksella). |
| --- | --- | --- |

III

—

Hankkeita hallinnoivat ja niiden etenemistä valvovat pääasiassa jäsenvaltiot. Tähän mennessä kolme hanketta on jo saatu päätökseen. Vuoteen 2010 mennessä on tarkoitus saada päätökseen viisi hanketta ja lisäksi kolme muuta hanketta pääosiltaan. Euroopan laajuisia liikenneverkkoja (TEN-T) koskevien poliittisten suuntaviivojen vuoden 2004 tarkistuksessa kyseisten liikenneverkkojen asteittaisen rakentamisen määräaikaa on pidennetty vuoteen 2020 (päätöksen N:o 1692/96/EY 2 artiklan 1 kohta sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 2004 muutoksella).

| — | TEN-T-suuntaviivojen tavoitteena on varmistaa TEN-T-ohjelman paras mahdollinen lisäarvo Euroopan tasolla, ja jäsenvaltioiden esittämien hanke-ehdotusten on oltava näiden suuntaviivojen mukaisia. Kaikkien jäsenvaltioiden vastuulla on varmistaa, että kyseisille hankkeille kohdennetaan enemmän ja tehokkaammin talousarviomäärärahoja. Euroopan parlamentin ja neuvoston hyväksymien TEN-T-suuntaviivojen vuoden 2004 tarkistuksessa esitetään periaate, jonka mukaan yhteisön taloudellinen tuki keskitetään 30 ensisijaiselle hankkeelle. Komissio tukee rajat ylittäviä hankkeita sillä perusteella, että ne sisältyvät yhteen TEN-T-suuntaviivoissa määritetyistä kahdeksasta painopisteestä. |
| --- | --- |

—

TEN-T-suuntaviivojen tavoitteena on varmistaa TEN-T-ohjelman paras mahdollinen lisäarvo Euroopan tasolla, ja jäsenvaltioiden esittämien hanke-ehdotusten on oltava näiden suuntaviivojen mukaisia. Kaikkien jäsenvaltioiden vastuulla on varmistaa, että kyseisille hankkeille kohdennetaan enemmän ja tehokkaammin talousarviomäärärahoja. Euroopan parlamentin ja neuvoston hyväksymien TEN-T-suuntaviivojen vuoden 2004 tarkistuksessa esitetään periaate, jonka mukaan yhteisön taloudellinen tuki keskitetään 30 ensisijaiselle hankkeelle. Komissio tukee rajat ylittäviä hankkeita sillä perusteella, että ne sisältyvät yhteen TEN-T-suuntaviivoissa määritetyistä kahdeksasta painopisteestä.

| — | Vuosien 2004 ja 2005 rahoituspäätösmalleja kehitettiin vähitellen, ja niissä otetaan nyt huomioon tilintarkastustuomioistuimen havaitsemat puutteet. Uudessa TEN-asetusluonnoksessa (KOM(2004) 475) esitetään selkeät määritelmät töistä ja tutkimuksista. Näitä määritelmiä pohditaan kuitenkin vielä. |
| --- | --- |

—

Vuosien 2004 ja 2005 rahoituspäätösmalleja kehitettiin vähitellen, ja niissä otetaan nyt huomioon tilintarkastustuomioistuimen havaitsemat puutteet. Uudessa TEN-asetusluonnoksessa (KOM(2004) 475) esitetään selkeät määritelmät töistä ja tutkimuksista. Näitä määritelmiä pohditaan kuitenkin vielä.

| — | Komission on tavoiteohjelman monivuotisuudesta huolimatta seurattava näiden hankkeiden edistymistä vuosittain ja harkittava uudelleen tuen ohjeellista jakoa. Haku- ja arviointilomakkeita uudistettiin vuonna 2005 siten, että niissä otetaan huomioon tilintarkastustuomioistuimen esittämät huomautukset. Lisäksi luodaan erityiset suuntaviivat Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskevien hankkeiden arviointia varten. |
| --- | --- |

—

Komission on tavoiteohjelman monivuotisuudesta huolimatta seurattava näiden hankkeiden edistymistä vuosittain ja harkittava uudelleen tuen ohjeellista jakoa. Haku- ja arviointilomakkeita uudistettiin vuonna 2005 siten, että niissä otetaan huomioon tilintarkastustuomioistuimen esittämät huomautukset. Lisäksi luodaan erityiset suuntaviivat Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskevien hankkeiden arviointia varten.

| — | Lisäksi muilla tavoin, kuten jäsenvaltioiden edustajien säännöllisillä tapaamisilla lähinnä paikalla tapahtuvien tarkastusten yhteydessä, taataan komission työssä tarvittava riittävä valvonta ja luotettava tiedonsaanti. Uudessa vuoden 2005 rahoituspäätösmallissa esitetään yksityiskohtaisempia vaatimuksia teknisten seikkojen ja rahoituksen raportoinnista. Myös raportointikäytäntöjä tarkistetaan. Tarkastellessaan toteuttamiaan toimia kustannustehokkuuden kannalta komissio ei kuitenkaan ole sitä mieltä, että paikalla tehtyjen tarkastusten määrä olisi riittämätön. Koska vasta vähän hankkeita on saatettu päätökseen, komissio ei vielä toteuttanut jälkeenpäin toteutettavaa vaikutustenarviointia. Vuosien 2000—2006 monivuotisen tavoiteohjelman osalta vaikutustenarviointi on suunniteltu toteutettavaksi vuonna 2007. |
| --- | --- |

—

Lisäksi muilla tavoin, kuten jäsenvaltioiden edustajien säännöllisillä tapaamisilla lähinnä paikalla tapahtuvien tarkastusten yhteydessä, taataan komission työssä tarvittava riittävä valvonta ja luotettava tiedonsaanti. Uudessa vuoden 2005 rahoituspäätösmallissa esitetään yksityiskohtaisempia vaatimuksia teknisten seikkojen ja rahoituksen raportoinnista. Myös raportointikäytäntöjä tarkistetaan. Tarkastellessaan toteuttamiaan toimia kustannustehokkuuden kannalta komissio ei kuitenkaan ole sitä mieltä, että paikalla tehtyjen tarkastusten määrä olisi riittämätön. Koska vasta vähän hankkeita on saatettu päätökseen, komissio ei vielä toteuttanut jälkeenpäin toteutettavaa vaikutustenarviointia. Vuosien 2000—2006 monivuotisen tavoiteohjelman osalta vaikutustenarviointi on suunniteltu toteutettavaksi vuonna 2007.

| — | Komissio on jo kohdentamassa hankkeiden hallinnointiin lisää henkilöstöä käytettävissä olevien talousarviomäärärahojen sallimissa rajoissa. Se suunnittelee myös toimeenpanoviraston perustamista TEN-T-hankkeiden hallinnointia varten. |
| --- | --- |

—

Komissio on jo kohdentamassa hankkeiden hallinnointiin lisää henkilöstöä käytettävissä olevien talousarviomäärärahojen sallimissa rajoissa. Se suunnittelee myös toimeenpanoviraston perustamista TEN-T-hankkeiden hallinnointia varten.

| — | Vaikka tähän mennessä ei ole havaittu yhtään hanketta, joka olisi saanut liiallista tai päällekkäistä rahoitusta, komissio on ryhtynyt toimenpiteisiin koordinoinnin parantamiseksi muun muassa allekirjoittamalla yhteisymmärryspöytäkirjan Euroopan investointipankin kanssa kesäkuussa 2005 ja järjestämällä yhteisiä virkamatkoja aluepolitiikan pääosaston kanssa. |
| --- | --- |

—

Vaikka tähän mennessä ei ole havaittu yhtään hanketta, joka olisi saanut liiallista tai päällekkäistä rahoitusta, komissio on ryhtynyt toimenpiteisiin koordinoinnin parantamiseksi muun muassa allekirjoittamalla yhteisymmärryspöytäkirjan Euroopan investointipankin kanssa kesäkuussa 2005 ja järjestämällä yhteisiä virkamatkoja aluepolitiikan pääosaston kanssa.

| IV | — | Jotta TEN-T-ohjelmasta saadaan lisäarvoa Euroopan tasolla, komission on tuettava rajatylittäviä hankkeita, sillä ne muodostavat yhden kahdeksasta painopisteestä, jotka mainitaan Euroopan parlamentin ja neuvoston antamissa TEN-T-suuntaviivoissa. Komissio ja jäsenvaltiot kannattavat tuen lisäämistä rajatylittäville hankkeille. Töitä koskevat rajatylittävät hankkeet ovat vuodesta 2004 voineet saada enemmän rahoitusta (20 prosenttiin saakka), ja uudessa TEN-asetusluonnoksessa enimmäisrahoitusosuus on 50 prosenttia. |
| --- | --- | --- |

IV

—

Jotta TEN-T-ohjelmasta saadaan lisäarvoa Euroopan tasolla, komission on tuettava rajatylittäviä hankkeita, sillä ne muodostavat yhden kahdeksasta painopisteestä, jotka mainitaan Euroopan parlamentin ja neuvoston antamissa TEN-T-suuntaviivoissa. Komissio ja jäsenvaltiot kannattavat tuen lisäämistä rajatylittäville hankkeille. Töitä koskevat rajatylittävät hankkeet ovat vuodesta 2004 voineet saada enemmän rahoitusta (20 prosenttiin saakka), ja uudessa TEN-asetusluonnoksessa enimmäisrahoitusosuus on 50 prosenttia.

| — | Rahoituspäätösmallin pääkohtia on muutettu vuonna 2004, ja pääosa muutoksista on tehty vuoden 2005 malliin. Lisäksi uudessa TEN-asetusluonnoksessa esitetään selkeät määritelmät tutkimuksista ja töistä. |
| --- | --- |

—

Rahoituspäätösmallin pääkohtia on muutettu vuonna 2004, ja pääosa muutoksista on tehty vuoden 2005 malliin. Lisäksi uudessa TEN-asetusluonnoksessa esitetään selkeät määritelmät tutkimuksista ja töistä.

| — | Yhden menettelytavan kehittäminen hyvin erilaisille, eri liikennemuotoja (raideliikenne, moottoritiet, ilmaliikenne jne.) koskeville hankkeille on osoittautunut vaikeaksi. Komissio laatii erityiset TEN-T-suuntaviivat hankkeiden arviointia koskevien nykyisten yleisten suuntaviivojen lisäksi. Komissio on vähentänyt lomakkeiden määrää vuodesta 2004 ottaen huomioon yhteisön erityyppiset tuet. Vuonna 2005 on laadittu uusi arviointilomake, joka kattaa kaikki oleelliset arviointi- ja valintaperusteet. Ulkopuolisia asiantuntijoita, joihin kuuluvat myös aluepolitiikan pääosaston asiantuntijat, käytetään jo tarvittaessa, erityisesti silloin, kun komissiossa ei katsota olevan riittävästi alan asiantuntemusta. |
| --- | --- |

—

Yhden menettelytavan kehittäminen hyvin erilaisille, eri liikennemuotoja (raideliikenne, moottoritiet, ilmaliikenne jne.) koskeville hankkeille on osoittautunut vaikeaksi. Komissio laatii erityiset TEN-T-suuntaviivat hankkeiden arviointia koskevien nykyisten yleisten suuntaviivojen lisäksi. Komissio on vähentänyt lomakkeiden määrää vuodesta 2004 ottaen huomioon yhteisön erityyppiset tuet. Vuonna 2005 on laadittu uusi arviointilomake, joka kattaa kaikki oleelliset arviointi- ja valintaperusteet. Ulkopuolisia asiantuntijoita, joihin kuuluvat myös aluepolitiikan pääosaston asiantuntijat, käytetään jo tarvittaessa, erityisesti silloin, kun komissiossa ei katsota olevan riittävästi alan asiantuntemusta.

| — | Komissio on jo usean vuoden ajan lähettänyt tuensaajille hankkeiden tilanneraporttimallin, jota ollaan vielä parantamassa. Tarkastellessaan toteuttamiaan toimia kustannustehokkuuden kannalta komissio on sitä mieltä, että paikalla tehtyjen tarkastusten määrä on riittävä. Useista hankkeista, erityisesti niistä, jotka kuuluvat monivuotisen tavoiteohjelman piiriin, on jo usean vuoden ajan ollut saatavilla runsaasti tietoja. Paikalla käyntien määrä on suhteessa komission tiedonsaantitarpeeseen. Komissio on kehittämässä järjestelmällisempää valvontajärjestelmää parantaakseen paikalla tehtävien tarkastusten toteuttamista. Komissio on myös kehittämässä hankkeiden jälkiarviointimenetelmiä. Vuosien 2001—2006 monivuotisesta tavoiteohjelmasta tehdään koko ohjelman kattava jälkiarviointi vuonna 2007. Jälkiarvioinnissa noudatetaan komission arviointistandardeja ja hyvää arviointikäytäntöä. |
| --- | --- |

—

Komissio on jo usean vuoden ajan lähettänyt tuensaajille hankkeiden tilanneraporttimallin, jota ollaan vielä parantamassa. Tarkastellessaan toteuttamiaan toimia kustannustehokkuuden kannalta komissio on sitä mieltä, että paikalla tehtyjen tarkastusten määrä on riittävä. Useista hankkeista, erityisesti niistä, jotka kuuluvat monivuotisen tavoiteohjelman piiriin, on jo usean vuoden ajan ollut saatavilla runsaasti tietoja. Paikalla käyntien määrä on suhteessa komission tiedonsaantitarpeeseen. Komissio on kehittämässä järjestelmällisempää valvontajärjestelmää parantaakseen paikalla tehtävien tarkastusten toteuttamista. Komissio on myös kehittämässä hankkeiden jälkiarviointimenetelmiä. Vuosien 2001—2006 monivuotisesta tavoiteohjelmasta tehdään koko ohjelman kattava jälkiarviointi vuonna 2007. Jälkiarvioinnissa noudatetaan komission arviointistandardeja ja hyvää arviointikäytäntöä.

| — | Hajauttamisen ansiosta komissio on voinut hyödyntää eri osastojen asiantuntemusta ja muista ohjelmista (Marco Polo, RTD, Galileo jne.) saatavia synergiaetuja. TEN-T-viraston perustaminen merkitsee keskittymistä, mutta se myös yksinkertaistaa toimintoja ja parantaa hankkeiden hallinnoinnin laatua ja tehokkuutta sekä tiivistää hankkeiden toteuttamiseen liittyvien tai osallistuvien tahojen välistä yhteistyötä. |
| --- | --- |

—

Hajauttamisen ansiosta komissio on voinut hyödyntää eri osastojen asiantuntemusta ja muista ohjelmista (Marco Polo, RTD, Galileo jne.) saatavia synergiaetuja. TEN-T-viraston perustaminen merkitsee keskittymistä, mutta se myös yksinkertaistaa toimintoja ja parantaa hankkeiden hallinnoinnin laatua ja tehokkuutta sekä tiivistää hankkeiden toteuttamiseen liittyvien tai osallistuvien tahojen välistä yhteistyötä.

| — | Komissio katsoo, että sen henkilöstön asiantuntemus soveltuu ja riittää komission tarpeisiin. Viraston ansiosta komissiolla on käytössään enemmän asiantuntijoita, joilla on tarvittava tekninen osaaminen. |
| --- | --- |

—

Komissio katsoo, että sen henkilöstön asiantuntemus soveltuu ja riittää komission tarpeisiin. Viraston ansiosta komissiolla on käytössään enemmän asiantuntijoita, joilla on tarvittava tekninen osaaminen.

| — | Vaikka tähän mennessä ei ole havaittu yhtään hanketta, joka olisi saanut liiallista tai päällekkäistä rahoitusta, komissio on jo ryhtynyt toimiin ja aikoo vielä tehostaa EU:n liikenneinfrastruktuurien rahoituksen koordinointia. Se aikoo muun muassa muistuttaa TEN-T-rahoituksen saajia siitä, että niiden tulee ilmoittaa TEN-T-hankkeille muista lähteistä saamastaan rahoituksesta. |
| --- | --- |

—

Vaikka tähän mennessä ei ole havaittu yhtään hanketta, joka olisi saanut liiallista tai päällekkäistä rahoitusta, komissio on jo ryhtynyt toimiin ja aikoo vielä tehostaa EU:n liikenneinfrastruktuurien rahoituksen koordinointia. Se aikoo muun muassa muistuttaa TEN-T-rahoituksen saajia siitä, että niiden tulee ilmoittaa TEN-T-hankkeille muista lähteistä saamastaan rahoituksesta.

HUOMAUTUKSET

| 11. | Hankkeita hallinnoivat ja niiden etenemistä valvovat pääasiassa jäsenvaltiot, jotka rahoittavat suurta osaa TEN-T-hankkeista.
  Tähän mennessä kolme hanketta on jo saatu päätökseen, ja vuoteen 2010 mennessä on tarkoitus päättää viisi hanketta sekä lisäksi kolme muuta hanketta pääosiltaan.
  Koordinointiongelma on olemassa, koska eri tavoitteiden välillä tarvitaan hienovaraista tasapainotusta, joka ei välttämättä ole yhtenevä alueiden, jäsenvaltioiden ja yhteisön tasolla. |
| --- | --- |

11.

Hankkeita hallinnoivat ja niiden etenemistä valvovat pääasiassa jäsenvaltiot, jotka rahoittavat suurta osaa TEN-T-hankkeista.

Tähän mennessä kolme hanketta on jo saatu päätökseen, ja vuoteen 2010 mennessä on tarkoitus päättää viisi hanketta sekä lisäksi kolme muuta hanketta pääosiltaan.

Koordinointiongelma on olemassa, koska eri tavoitteiden välillä tarvitaan hienovaraista tasapainotusta, joka ei välttämättä ole yhtenevä alueiden, jäsenvaltioiden ja yhteisön tasolla.

| 14. | TEN-T-määrärahat koostuvat monivuotiseen tavoiteohjelmaan kuuluvista ja sen ulkopuolisista osuuksista. Monivuotisen tavoiteohjelman määrärahat, jotka muodostavat suurimman osan TEN-T-määrärahoista, on kohdennettu ensisijaisille hankkeille, joita toteutetaan kaikissa vanhoissa jäsenvaltioissa. Ohjelman aloitusvaiheessa kutakin hanketta kohti on määritetty ohjeellinen kokonaismäärä, joten muutokset ovat luonnollisesti rajallisia. Monivuotiseen tavoiteohjelmaan kuulumattomille hankkeille kohdennettaville määrärahoille on saatava hyväksyntä TEN-verkkojen rahoitustukikomitealta, joka muodostuu jäsenvaltioiden edustajista. |
| --- | --- |

14.

TEN-T-määrärahat koostuvat monivuotiseen tavoiteohjelmaan kuuluvista ja sen ulkopuolisista osuuksista. Monivuotisen tavoiteohjelman määrärahat, jotka muodostavat suurimman osan TEN-T-määrärahoista, on kohdennettu ensisijaisille hankkeille, joita toteutetaan kaikissa vanhoissa jäsenvaltioissa. Ohjelman aloitusvaiheessa kutakin hanketta kohti on määritetty ohjeellinen kokonaismäärä, joten muutokset ovat luonnollisesti rajallisia. Monivuotiseen tavoiteohjelmaan kuulumattomille hankkeille kohdennettaville määrärahoille on saatava hyväksyntä TEN-verkkojen rahoitustukikomitealta, joka muodostuu jäsenvaltioiden edustajista.

| 15. | Komission käsiteltävänä on jäsenvaltioiden ehdottamia tai niiden kanssa sovittuja hankkeita. Rajatylittävät hankkeet ovat vain yksi Euroopan parlamentin ja neuvoston antamissa TEN-T-suuntaviivoissa esitetyistä kahdeksasta painopisteestä. Monivuotista tavoiteohjelmaa koskevan puitepäätöksen mukaan rajatylittävät hankkeet sisältyvät kaikkiin neljään yhteistä etua koskevien hankkeiden yhtenäiseen ryhmään sekä ensisijaisten hankkeiden ryhmään eivätkä siis ainoastaan ryhmään 3, johon tilintarkastustuomioistuin rajaa huomautuksensa (esimerkiksi Brennerin tunneli, Figueras-Perpignanin hanke tai Lyonin-Torinon osuus). Komissio korostaa, että valtaosa rajatylittävistä hankkeista on selvitysvaiheessa ja ne kuluttavat sen vuoksi vähän määrärahoja. Monet näistä hankkeista ovat investointivaiheessa seuraavan monivuotisen tavoiteohjelman kaudella ja kuluttavat tuolloin todennäköisesti enemmän ohjelmalle varattuja määrärahoja.
  Lisäksi komissio on ryhtynyt toimenpiteisiin hankkeiden rajatylittävien osuuksien lisäämiseksi. Se on nimittänyt Euroopan tason koordinaattoreita ja tehnyt ehdotuksen uudeksi TEN-asetukseksi, jossa yhteisön rahoitusosuus hankkeiden rajatylittäville osuuksille korotettaisiin 50 prosenttiin. |
| --- | --- |

15.

Komission käsiteltävänä on jäsenvaltioiden ehdottamia tai niiden kanssa sovittuja hankkeita. Rajatylittävät hankkeet ovat vain yksi Euroopan parlamentin ja neuvoston antamissa TEN-T-suuntaviivoissa esitetyistä kahdeksasta painopisteestä. Monivuotista tavoiteohjelmaa koskevan puitepäätöksen mukaan rajatylittävät hankkeet sisältyvät kaikkiin neljään yhteistä etua koskevien hankkeiden yhtenäiseen ryhmään sekä ensisijaisten hankkeiden ryhmään eivätkä siis ainoastaan ryhmään 3, johon tilintarkastustuomioistuin rajaa huomautuksensa (esimerkiksi Brennerin tunneli, Figueras-Perpignanin hanke tai Lyonin-Torinon osuus). Komissio korostaa, että valtaosa rajatylittävistä hankkeista on selvitysvaiheessa ja ne kuluttavat sen vuoksi vähän määrärahoja. Monet näistä hankkeista ovat investointivaiheessa seuraavan monivuotisen tavoiteohjelman kaudella ja kuluttavat tuolloin todennäköisesti enemmän ohjelmalle varattuja määrärahoja.

Lisäksi komissio on ryhtynyt toimenpiteisiin hankkeiden rajatylittävien osuuksien lisäämiseksi. Se on nimittänyt Euroopan tason koordinaattoreita ja tehnyt ehdotuksen uudeksi TEN-asetukseksi, jossa yhteisön rahoitusosuus hankkeiden rajatylittäville osuuksille korotettaisiin 50 prosenttiin.

| 16. | Vuosina 2005 ja 2006 sovelletaan hankkeisiin sisältyville rajat tai luonnonesteet ylittäville osuuksille 10—20 prosentin enimmäisrahoitusta. Monivuotisen tavoiteohjelman määrärahoissa tätä rahoitusosuuden korotusta varten on varattu 30 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

16.

Vuosina 2005 ja 2006 sovelletaan hankkeisiin sisältyville rajat tai luonnonesteet ylittäville osuuksille 10—20 prosentin enimmäisrahoitusta. Monivuotisen tavoiteohjelman määrärahoissa tätä rahoitusosuuden korotusta varten on varattu 30 miljoonaa euroa.

| 18. | — | Tämä johtuu siitä, että jäsenvaltiot todellakin pyytävät suoraa tukea töille ja tutkimuksille lähes kaikissa tapauksissa. |
| --- | --- | --- |

18.

—

Tämä johtuu siitä, että jäsenvaltiot todellakin pyytävät suoraa tukea töille ja tutkimuksille lähes kaikissa tapauksissa.

| — | Lainojen korkotukimahdollisuutta ei käytetty usein, koska jäsenvaltiot eivät vakaussopimuksessa asetettujen alijäämää koskevien vaatimusten mukaisesti yleensä rahoita infrastruktuuria lainojen avulla. |
| --- | --- |

—

Lainojen korkotukimahdollisuutta ei käytetty usein, koska jäsenvaltiot eivät vakaussopimuksessa asetettujen alijäämää koskevien vaatimusten mukaisesti yleensä rahoita infrastruktuuria lainojen avulla.

Riskipääomajärjestelyyn osallistuminen on rajattu TEN-asetuksen (EY) N:o 2236/95 18 artiklan mukaisesti yhteen prosenttiin (eli 4 875 miljoonaan euroon) budjettivaroista vuoden 2006 loppuun. Vuodet 2007—2013 kattavassa uudessa TEN-asetusluonnoksessa (KOM(2004) 475) tätä rajoitusta ei enää ole.

Euroopan investointirahasto ei enää vuodesta 2000 ole myöntänyt varoja TEN-infrastruktuureille. Tästä syystä kyseistä tukivälinettä ei käytetty. Tukivälinettä ei ollut rajoitettu vain Euroopan investointirahaston myöntämien lainojen takaamiseen. Kun asetuksen muutosehdotus tehtiin vuonna 2001, komissio ei vielä ollut analysoinut tukivälineen käyttömahdollisuuksia eikä se sen vuoksi ehdottanut sen poistamista.

| 19. | Euroopan parlamentin ja neuvoston tarkoituksena oli soveltaa tätä edellytystä (töiden rahoittamista vain asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa) vain energiainfrastruktuurihankkeisiin eikä liikennehankkeisiin. Uudesta TEN-asetusluonnoksesta tämä edellytys on poistettu. |
| --- | --- |

19.

Euroopan parlamentin ja neuvoston tarkoituksena oli soveltaa tätä edellytystä (töiden rahoittamista vain asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa) vain energiainfrastruktuurihankkeisiin eikä liikennehankkeisiin. Uudesta TEN-asetusluonnoksesta tämä edellytys on poistettu.

| 21. | Komission on kohdennettava rajalliset määrärahat suurelle määrälle hyväksyttyjä hankkeita. Tästä syystä enimmäisrahoitusrajaa ei voida aina saavuttaa joka hankkeen kohdalla. Jatkossa komissio aikoo kuitenkin keskittää varat 30 ensisijaiselle hankkeelle.
  Tilintarkastustuomioistuimen huomautusten viimeisessä lauseessa esitettyjen huomautusten osalta komissio katsoo kohdassa 39 esitetyn mukaisesti, että TEN-T-rahoitusta pyydettiin asianmukaisesti ja että arviointi- ja valintaperusteet täytettiin. |
| --- | --- |

21.

Komission on kohdennettava rajalliset määrärahat suurelle määrälle hyväksyttyjä hankkeita. Tästä syystä enimmäisrahoitusrajaa ei voida aina saavuttaa joka hankkeen kohdalla. Jatkossa komissio aikoo kuitenkin keskittää varat 30 ensisijaiselle hankkeelle.

Tilintarkastustuomioistuimen huomautusten viimeisessä lauseessa esitettyjen huomautusten osalta komissio katsoo kohdassa 39 esitetyn mukaisesti, että TEN-T-rahoitusta pyydettiin asianmukaisesti ja että arviointi- ja valintaperusteet täytettiin.

| 22. | Viivästykset johtuvat ennemminkin riittämättömästä rahoituksesta Euroopan ja jäsenvaltioiden tasolla kuin siitä, että TEN-T-toimia ei niiden valintavaiheessa olisi asetettu tärkeysjärjestykseen.
  Euroopan parlamentin ja neuvoston antamien vuoden 2004 TEN-T-suuntaviivojen mukaisessa uudessa TEN-asetusluonnoksessa esitetään suurempia rahoitusosuuksia, joiden ansiosta komissio voi puuttua riittämättömän rahoituksen ongelmaan ainakin Euroopan tasolla sekä asettaa selkeät ensisijaiset tavoitteet. Edellytykset suuremman rahoitusosuuden saamiseksi ovat seuraavat:






  — | hankkeet on saatettava alkuun ennen vuotta 2010, |
| --- | --- | --- |

22.

Viivästykset johtuvat ennemminkin riittämättömästä rahoituksesta Euroopan ja jäsenvaltioiden tasolla kuin siitä, että TEN-T-toimia ei niiden valintavaiheessa olisi asetettu tärkeysjärjestykseen.

Euroopan parlamentin ja neuvoston antamien vuoden 2004 TEN-T-suuntaviivojen mukaisessa uudessa TEN-asetusluonnoksessa esitetään suurempia rahoitusosuuksia, joiden ansiosta komissio voi puuttua riittämättömän rahoituksen ongelmaan ainakin Euroopan tasolla sekä asettaa selkeät ensisijaiset tavoitteet. Edellytykset suuremman rahoitusosuuden saamiseksi ovat seuraavat:

—

hankkeet on saatettava alkuun ennen vuotta 2010,

| — | kyseisten jäsenvaltioiden on esitettävä komissiolle suunnitelma, jossa ne erittelevät kaikki rahoitustuen edellyttämät takuut sekä esittävät hankkeen toteuttamisaikataulun. |
| --- | --- |

—

kyseisten jäsenvaltioiden on esitettävä komissiolle suunnitelma, jossa ne erittelevät kaikki rahoitustuen edellyttämät takuut sekä esittävät hankkeen toteuttamisaikataulun.

| 23. | Komissio korostaa, että rajatylittävät hankkeet sisältyvät kaikkiin neljään yhteistä etua koskevien hankkeiden yhtenäiseen ryhmään eivätkä ainoastaan ryhmään 3, johon tilintarkastustuomioistuin rajaa huomautuksensa.
  Kun monivuotisen tavoiteohjelman aikataulusta on kulunut kaksi kolmasosaa, komissio on sitonut noin kaksi kolmasosaa varatuista määrärahoista. Seuraavassa monivuotisen tavoiteohjelman tarkistuksessa ehdotetuilla toimenpiteillä taataan, että ohjelmaan kohdennetut määrärahat saadaan kokonaan käytettyä määräajassa.
  Hankkeiden edistymisen vuosittaisen arvioinnin perusteella määrärahoja siirretään sen mukaan, onko edistyminen odotettua hitaampaa vai nopeampaa. |
| --- | --- |

23.

Komissio korostaa, että rajatylittävät hankkeet sisältyvät kaikkiin neljään yhteistä etua koskevien hankkeiden yhtenäiseen ryhmään eivätkä ainoastaan ryhmään 3, johon tilintarkastustuomioistuin rajaa huomautuksensa.

Kun monivuotisen tavoiteohjelman aikataulusta on kulunut kaksi kolmasosaa, komissio on sitonut noin kaksi kolmasosaa varatuista määrärahoista. Seuraavassa monivuotisen tavoiteohjelman tarkistuksessa ehdotetuilla toimenpiteillä taataan, että ohjelmaan kohdennetut määrärahat saadaan kokonaan käytettyä määräajassa.

Hankkeiden edistymisen vuosittaisen arvioinnin perusteella määrärahoja siirretään sen mukaan, onko edistyminen odotettua hitaampaa vai nopeampaa.

| 24. | Kuten kohdassa 23 mainitaan, määrärahojen kulutus on aikataulun mukaista.
  Komission oli monivuotisen tavoiteohjelman vuoden 2004 tarkistuksessa vähennettävä joidenkin isojen, ryhmään 3 kuuluvien hankkeiden (monivuotisen tavoiteohjelman perusteluosassa nimellä ”rajat ylittävät hankkeet”) määrärahoja monivuotisen tavoiteohjelman vuoden 2004 tarkistuksessa hankkeiden toteutuksen viivästymisen vuoksi. Tämän vuoksi vain puolet tämän ryhmän määrärahoista on tällä hetkellä sidottu. |
| --- | --- |

24.

Kuten kohdassa 23 mainitaan, määrärahojen kulutus on aikataulun mukaista.

Komission oli monivuotisen tavoiteohjelman vuoden 2004 tarkistuksessa vähennettävä joidenkin isojen, ryhmään 3 kuuluvien hankkeiden (monivuotisen tavoiteohjelman perusteluosassa nimellä ”rajat ylittävät hankkeet”) määrärahoja monivuotisen tavoiteohjelman vuoden 2004 tarkistuksessa hankkeiden toteutuksen viivästymisen vuoksi. Tämän vuoksi vain puolet tämän ryhmän määrärahoista on tällä hetkellä sidottu.

| 26. | Komissio katsoo, että teknisen liitteen sitovan mallin käyttöönotto ei ole käytännöllistä, koska hankkeet ovat erityyppisiä. Varainhoitovuoden 2006 osalta komissio aikoo kuitenkin opastaa hankkeiden vetäjiä toimien teknisen kuvauksen ja kustannuserittelyn laatimisessa.
  Rahoituspäätösten kattamien toimien kuvaukset ovat parantuneet erityisesti vuoden 2005 kuvausten osalta. Kustakin toimesta on esitettävä kuvaus, ja sille on oltava kustannuserittelyssä oma kohta.
  Hakulomakkeessa on jo tekninen rakenne. Komissio parantaa sitä ja yhdenmukaistaa sen asianomaisen päätöksen ja hankkeen tilanneraportin kanssa. |
| --- | --- |

26.

Komissio katsoo, että teknisen liitteen sitovan mallin käyttöönotto ei ole käytännöllistä, koska hankkeet ovat erityyppisiä. Varainhoitovuoden 2006 osalta komissio aikoo kuitenkin opastaa hankkeiden vetäjiä toimien teknisen kuvauksen ja kustannuserittelyn laatimisessa.

Rahoituspäätösten kattamien toimien kuvaukset ovat parantuneet erityisesti vuoden 2005 kuvausten osalta. Kustakin toimesta on esitettävä kuvaus, ja sille on oltava kustannuserittelyssä oma kohta.

Hakulomakkeessa on jo tekninen rakenne. Komissio parantaa sitä ja yhdenmukaistaa sen asianomaisen päätöksen ja hankkeen tilanneraportin kanssa.

| 27. | Vuodesta 2005 käytössä ollut rahoituspäätöksen malli sisältää säännöt, joissa ilmoitetaan yksityiskohtaisesti ne tekniset ja rahoitustiedot, jotka tuensaajien on ilmoitettava, sekä mallit rahoituksen raportointia varten.






  — | Komissio katsoo, että hankkeiden tilanneraporttilomakkeessa ja sen liitteissä pyydetään kaikki oleelliset tiedot, joita tarvitaan seuraavan vuoden tuen myöntämisen perusteena olevaa vuosittaista arviointia varten. Vaikka rahoituspäätös ei aikaisempina vuosina sisältänytkään malleja rahoituksen raportointia varten, siinä määrättiin selvästi, että toista ja kolmatta maksuerää koskevissa hakemuksissa on oltava tekniset ja rahoitusta koskevat tilanneraportit sekä kustannuserittely menoryhmittäin. Edellä mainittujen seikkojen ja tarvittaessa toimitettujen lisätietojen ansiosta komissio pystyi varmistamaan toimien ja ilmoitettujen kustannusten tukikelpoisuuden. |
| --- | --- | --- |

27.

Vuodesta 2005 käytössä ollut rahoituspäätöksen malli sisältää säännöt, joissa ilmoitetaan yksityiskohtaisesti ne tekniset ja rahoitustiedot, jotka tuensaajien on ilmoitettava, sekä mallit rahoituksen raportointia varten.

—

Komissio katsoo, että hankkeiden tilanneraporttilomakkeessa ja sen liitteissä pyydetään kaikki oleelliset tiedot, joita tarvitaan seuraavan vuoden tuen myöntämisen perusteena olevaa vuosittaista arviointia varten. Vaikka rahoituspäätös ei aikaisempina vuosina sisältänytkään malleja rahoituksen raportointia varten, siinä määrättiin selvästi, että toista ja kolmatta maksuerää koskevissa hakemuksissa on oltava tekniset ja rahoitusta koskevat tilanneraportit sekä kustannuserittely menoryhmittäin. Edellä mainittujen seikkojen ja tarvittaessa toimitettujen lisätietojen ansiosta komissio pystyi varmistamaan toimien ja ilmoitettujen kustannusten tukikelpoisuuden.

| — | Asioissa, joihin viitataan alaviitteessä 34, komissiolla oli käytettävissään riittävästi teknisiä tietoja (kertomuksia, selityksiä jne.), joiden perusteella se saattoi suorittaa maksuja. Kuten komission vastauksessa tilintarkastustuomioistuimen varainhoitovuosia 2002 ja 2003 koskeviin vuosikertomuksiin jo mainitaan, komissio on kuitenkin omaksunut virallisemman lähestymistavan eikä enää suorita lopullisia maksuja, ellei sille ole toimitettu yhteenvetoa hankkeesta. |
| --- | --- |

—

Asioissa, joihin viitataan alaviitteessä 34, komissiolla oli käytettävissään riittävästi teknisiä tietoja (kertomuksia, selityksiä jne.), joiden perusteella se saattoi suorittaa maksuja. Kuten komission vastauksessa tilintarkastustuomioistuimen varainhoitovuosia 2002 ja 2003 koskeviin vuosikertomuksiin jo mainitaan, komissio on kuitenkin omaksunut virallisemman lähestymistavan eikä enää suorita lopullisia maksuja, ellei sille ole toimitettu yhteenvetoa hankkeesta.

| 28. | — | Komissio katsoo, että uudessa TEN-asetusluonnoksessa ja hakulomakkeissa on vuonna 2004 annettu selkeät määritelmät tutkimuksista ja töistä (1). |
| --- | --- | --- |

28.

—

Komissio katsoo, että uudessa TEN-asetusluonnoksessa ja hakulomakkeissa on vuonna 2004 annettu selkeät määritelmät tutkimuksista ja töistä (1).

| — | Tilintarkastustuomioistuin ja komissio ovat vielä eri mieltä töiden ja tutkimusten määrittelystä, erityisesti toteutettavuustutkimuksissa tarvittavien kaivaustöiden luokittelemisesta ”tutkimuksiksi”. Kaikki rakennuslupaan tarvittava toiminta voi olla osa tutkimusta. Tähän kuuluvat esimerkiksi pilottitunnelit, jos kyseisten tunneleiden kaivamista tarvitaan rakennusluvan saamiseksi. |
| --- | --- |

—

Tilintarkastustuomioistuin ja komissio ovat vielä eri mieltä töiden ja tutkimusten määrittelystä, erityisesti toteutettavuustutkimuksissa tarvittavien kaivaustöiden luokittelemisesta ”tutkimuksiksi”. Kaikki rakennuslupaan tarvittava toiminta voi olla osa tutkimusta. Tähän kuuluvat esimerkiksi pilottitunnelit, jos kyseisten tunneleiden kaivamista tarvitaan rakennusluvan saamiseksi.

| 29. | Tilintarkastustuomioistuimen esittämä huomautus perustuu tutkimusten ja töiden käsitteiden erilaiseen tulkintaan. Kuten kohdassa 28 mainitaan, uudessa TEN-asetusluonnoksessa on selkeät määritelmät tutkimuksista ja töistä. Näitä määritelmiä pohditaan kuitenkin vielä. |
| --- | --- |

29.

Tilintarkastustuomioistuimen esittämä huomautus perustuu tutkimusten ja töiden käsitteiden erilaiseen tulkintaan. Kuten kohdassa 28 mainitaan, uudessa TEN-asetusluonnoksessa on selkeät määritelmät tutkimuksista ja töistä. Näitä määritelmiä pohditaan kuitenkin vielä.

| 30. | Vuosittainen arviointi on osa hankkeiden seurantaa, jota pidetään välttämättömänä (katso muun muassa huomautukset 42 ja 44). Lisäksi seurannasta saadaan tietoja, joiden pohjalta voidaan tehdä vuosittain päätökset kyseisenä vuonna käytettävissä olevien talousarviomäärärahojen ja hankkeen etenemisen mukaan. Kustakin hankkeesta tehdään vuosittain laajempi arviointi yhdessä jäsenvaltioiden kanssa. Korjaavia toimenpiteitä toteutetaan vuosittain sekä monivuotisen tavoiteohjelman tarkistuksen yhteydessä. Komissio päätti mahdollisuuksien mukaan yhdistää päätökset kahden jäljellä olevan vuoden, 2005 ja 2006, osalta ja tehdä työmäärän vähentämiseksi vain yhden päätöksen, joko vuonna 2005 tai 2006. Näin voidaan tehdä joidenkin, mutta ei kuitenkaan kaikkien hankkeiden kohdalla. Sopiva hanke on sellainen, jossa jo tehtyyn päätökseen/tehtyihin päätöksiin perustuvia talousarviomäärärahoja on käytetty runsaasti. Lisäksi siinä on otettava huomioon vuotuisen talousarvion asettamat rajoitukset.
  Määrärahojen parhaan mahdollisen käytön varmistamiseksi komissiolla on vuodesta 2004 ollut käytössä varallaololuettelo, joka koostuu monivuotiseen tavoiteohjelmaan kuulumattomista hankkeista. Vuosien 2007—2013 uusien rahoitusnäkymien yhteydessä komissio aikoo ottaa käyttöön TEN-T-hankkeita koskevat monivuotiset oikeudelliset sitoumukset. |
| --- | --- |

30.

Vuosittainen arviointi on osa hankkeiden seurantaa, jota pidetään välttämättömänä (katso muun muassa huomautukset 42 ja 44). Lisäksi seurannasta saadaan tietoja, joiden pohjalta voidaan tehdä vuosittain päätökset kyseisenä vuonna käytettävissä olevien talousarviomäärärahojen ja hankkeen etenemisen mukaan. Kustakin hankkeesta tehdään vuosittain laajempi arviointi yhdessä jäsenvaltioiden kanssa. Korjaavia toimenpiteitä toteutetaan vuosittain sekä monivuotisen tavoiteohjelman tarkistuksen yhteydessä. Komissio päätti mahdollisuuksien mukaan yhdistää päätökset kahden jäljellä olevan vuoden, 2005 ja 2006, osalta ja tehdä työmäärän vähentämiseksi vain yhden päätöksen, joko vuonna 2005 tai 2006. Näin voidaan tehdä joidenkin, mutta ei kuitenkaan kaikkien hankkeiden kohdalla. Sopiva hanke on sellainen, jossa jo tehtyyn päätökseen/tehtyihin päätöksiin perustuvia talousarviomäärärahoja on käytetty runsaasti. Lisäksi siinä on otettava huomioon vuotuisen talousarvion asettamat rajoitukset.

Määrärahojen parhaan mahdollisen käytön varmistamiseksi komissiolla on vuodesta 2004 ollut käytössä varallaololuettelo, joka koostuu monivuotiseen tavoiteohjelmaan kuulumattomista hankkeista. Vuosien 2007—2013 uusien rahoitusnäkymien yhteydessä komissio aikoo ottaa käyttöön TEN-T-hankkeita koskevat monivuotiset oikeudelliset sitoumukset.

| 31. | Komissio on vuodesta 2004 vähentänyt lomakkeiden määrää ottaen huomioon yhteisön erityyppiset tuet. |
| --- | --- |

31.

Komissio on vuodesta 2004 vähentänyt lomakkeiden määrää ottaen huomioon yhteisön erityyppiset tuet.

| 32. | Uusien rahoitusnäkymien kattamalla kaudella komissio aikoo harkita uusia yksinkertaistamistoimenpiteitä. |
| --- | --- |

32.

Uusien rahoitusnäkymien kattamalla kaudella komissio aikoo harkita uusia yksinkertaistamistoimenpiteitä.

| 33. | Monivuotiseen tavoiteohjelmaan kuuluvien hankkeiden osalta tilanneraportteja ei pidetä virallisina hakemuksina, koska hankkeet ovat jo käynnissä. Sen vuoksi hankkeiden tilanneraporttien jättämisen määräaikaa ei pidetty ehdottomana. Näin ollen hankkeiden ”hakijoihin” ei voida soveltaa tasapuolisen kohtelun periaatetta samalla lailla kuin ehdotuspyyntömenettelyn yhteydessä. |
| --- | --- |

33.

Monivuotiseen tavoiteohjelmaan kuuluvien hankkeiden osalta tilanneraportteja ei pidetä virallisina hakemuksina, koska hankkeet ovat jo käynnissä. Sen vuoksi hankkeiden tilanneraporttien jättämisen määräaikaa ei pidetty ehdottomana. Näin ollen hankkeiden ”hakijoihin” ei voida soveltaa tasapuolisen kohtelun periaatetta samalla lailla kuin ehdotuspyyntömenettelyn yhteydessä.

| 34. | Edellä mainituista syistä hankkeiden tilanneraporttien jättämisen määräaikaa ei pidetty ehdottomana. Vuodesta 2005 komissio vaatii kuitenkin kyseisen määräajan tiukkaa noudattamista, myös monivuotiseen tavoiteohjelmaan sisältyvien hankkeiden osalta. |
| --- | --- |

34.

Edellä mainituista syistä hankkeiden tilanneraporttien jättämisen määräaikaa ei pidetty ehdottomana. Vuodesta 2005 komissio vaatii kuitenkin kyseisen määräajan tiukkaa noudattamista, myös monivuotiseen tavoiteohjelmaan sisältyvien hankkeiden osalta.

| 35. | Tilintarkastustuomioistuimen mainitsemia lomakkeita käytettiin vain monivuotista ohjeellista tavoiteohjelmaa laadittaessa. Komissio ei ole koskaan valinnut yhtään hanketta taloudellisen tuen antamista koskevaan päätöksentekomenettelyyn ilman että tuensaaja olisi toimittanut sille yksityiskohtaisen hakemuksen. |
| --- | --- |

35.

Tilintarkastustuomioistuimen mainitsemia lomakkeita käytettiin vain monivuotista ohjeellista tavoiteohjelmaa laadittaessa. Komissio ei ole koskaan valinnut yhtään hanketta taloudellisen tuen antamista koskevaan päätöksentekomenettelyyn ilman että tuensaaja olisi toimittanut sille yksityiskohtaisen hakemuksen.

| 36. | Monivuotinen tavoiteohjelma uudistettiin kokonaan vuonna 2004, ja siinä yhteydessä käytettiin jäsenvaltioiden arviointia varten toimittamia yksityiskohtaisia hakemuksia. Yksityiskohtaisten hakulomakkeiden sisältämien tietojen arvioinnin perusteella lopetettiin rahoitus 14 hankeosuudelta ja arvioitiin uudelleen suurimmalle osalle hankkeista aiemmin suunniteltu tukimäärä. Uuden TEN-asetusluonnoksen mukaiset hakulomakkeet otetaan käyttöön vuonna 2007 esiteltävän uuden monivuotisen tavoiteohjelman yhteydessä.
  Se, että West-Coast Main Line sai rahoitustukea vain vuonna 2004, osoittaa vuosittaisen arviointimenettelyn takaavan, että hankkeita rahoitetaan vain, jos kaikki tarvittavat edellytykset täyttyvät. |
| --- | --- |

36.

Monivuotinen tavoiteohjelma uudistettiin kokonaan vuonna 2004, ja siinä yhteydessä käytettiin jäsenvaltioiden arviointia varten toimittamia yksityiskohtaisia hakemuksia. Yksityiskohtaisten hakulomakkeiden sisältämien tietojen arvioinnin perusteella lopetettiin rahoitus 14 hankeosuudelta ja arvioitiin uudelleen suurimmalle osalle hankkeista aiemmin suunniteltu tukimäärä. Uuden TEN-asetusluonnoksen mukaiset hakulomakkeet otetaan käyttöön vuonna 2007 esiteltävän uuden monivuotisen tavoiteohjelman yhteydessä.

Se, että West-Coast Main Line sai rahoitustukea vain vuonna 2004, osoittaa vuosittaisen arviointimenettelyn takaavan, että hankkeita rahoitetaan vain, jos kaikki tarvittavat edellytykset täyttyvät.

| 37. | Komissio katsoo, että hankkeiden tilanneraporttilomakkeessa ja sen liitteissä pyydetään kaikki oleelliset tiedot, joita tarvitaan seuraavan vuoden tuen myöntämisen perusteena olevaa vuosittaista arviointia varten. Tämän vuoksi lomaketta ei tulisi muuttaa monivuotisen tavoiteohjelman viimeisen vuoden osalta. Koska jäsenvaltiot eivät kuitenkaan aina täytä hankkeiden tilanneraporttilomakkeita asianmukaisesti, raportointimenettelyä muutetaan vuodesta 2007. Hankkeiden arviointia koskevissa suuntaviivoissa esitetään seuraamukset, joita sovelletaan, jos tilanneraporttilomakkeita ei ole täytetty huolellisesti. |
| --- | --- |

37.

Komissio katsoo, että hankkeiden tilanneraporttilomakkeessa ja sen liitteissä pyydetään kaikki oleelliset tiedot, joita tarvitaan seuraavan vuoden tuen myöntämisen perusteena olevaa vuosittaista arviointia varten. Tämän vuoksi lomaketta ei tulisi muuttaa monivuotisen tavoiteohjelman viimeisen vuoden osalta. Koska jäsenvaltiot eivät kuitenkaan aina täytä hankkeiden tilanneraporttilomakkeita asianmukaisesti, raportointimenettelyä muutetaan vuodesta 2007. Hankkeiden arviointia koskevissa suuntaviivoissa esitetään seuraamukset, joita sovelletaan, jos tilanneraporttilomakkeita ei ole täytetty huolellisesti.

| 38. | Haku- ja arviointilomakkeita on uudistettu vuodesta 2005 siten, että niissä otetaan huomioon tilintarkastustuomioistuimen esittämät huomautukset. |
| --- | --- |

38.

Haku- ja arviointilomakkeita on uudistettu vuodesta 2005 siten, että niissä otetaan huomioon tilintarkastustuomioistuimen esittämät huomautukset.

| 39. | — | Vastauksellaan, että ”toimi edistyisi suunnitelmien mukaisesti”, jäsenvaltiot viittasivat siihen, että infrastruktuuria koskevat suunnitelmat on tehtävä hyvin pitkälle ajanjaksolle. Yhteisön tuella olisi sen vuoksi autettava nopeuttamaan hankkeiden toteuttamista niiden alkuvaiheessa. Vuoden 2005 hakulomakkeessa hakijoita pyydetään antamaan lisäperusteluja sille, miksi ne tarvitsevat yhteisön rahoitusta, jos ne mainitsevat, että hanke ”edistyisi suunnitelmien mukaisesti”. |
| --- | --- | --- |

39.

—

Vastauksellaan, että ”toimi edistyisi suunnitelmien mukaisesti”, jäsenvaltiot viittasivat siihen, että infrastruktuuria koskevat suunnitelmat on tehtävä hyvin pitkälle ajanjaksolle. Yhteisön tuella olisi sen vuoksi autettava nopeuttamaan hankkeiden toteuttamista niiden alkuvaiheessa. Vuoden 2005 hakulomakkeessa hakijoita pyydetään antamaan lisäperusteluja sille, miksi ne tarvitsevat yhteisön rahoitusta, jos ne mainitsevat, että hanke ”edistyisi suunnitelmien mukaisesti”.

| — | Komissio ei sisällyttänyt tätä edellytystä hankkeen arviointilomakkeeseen, koska hankkeen investointikustannukset tiedetään kokonaisuudessaan vasta hankkeen päätyttyä. Tästä syystä tämän edellytyksen täyttyminen voidaan arvioida vasta hankkeen lopussa. Liiallisen rahoituksen estämiseksi komissio soveltaa jokaisessa rahoituspäätöksessä enimmäismäärää, joka on kymmenen prosenttia töiden vuosittaisista tukikelpoisista kustannuksista. |
| --- | --- |

—

Komissio ei sisällyttänyt tätä edellytystä hankkeen arviointilomakkeeseen, koska hankkeen investointikustannukset tiedetään kokonaisuudessaan vasta hankkeen päätyttyä. Tästä syystä tämän edellytyksen täyttyminen voidaan arvioida vasta hankkeen lopussa. Liiallisen rahoituksen estämiseksi komissio soveltaa jokaisessa rahoituspäätöksessä enimmäismäärää, joka on kymmenen prosenttia töiden vuosittaisista tukikelpoisista kustannuksista.

| — | Komissiolla on eri tulkinta TEN-asetuksessa esitetystä edellytyksestä. Sen mielestä edellytystä, jonka mukaan rahoitus ei voi ylittää 10:tä prosenttia investoinnin kokonaiskustannuksista, ei voida soveltaa, jos infrastruktuurityöt eivät perustu tutkimuksiin. Uuden TEN-asetusluonnoksen mukaan enimmäisrahoitusmäärät määritetään erikseen tutkimuksille ja töille. EGNOS-asiassa komissio katsoo, että rahoituksen enimmäismäärän noudattaminen voidaan vahvistaa vasta rakennusvaiheen lopussa. Hanke on nyt alkuvaiheessa, johon sisältyy vain tutkimuksia, ja tutkimusten enimmäisrahoitusosuus on 50 prosenttia. Komissio seuraa hanketta kuitenkin tarkasti, ja se myöntää jo tukea, joka on alle rahoituksen enimmäismäärän, sen varmistamiseksi, että rahoitustuki pysyy pitkällä aikavälillä näiden määrien mukaisena. |
| --- | --- |

—

Komissiolla on eri tulkinta TEN-asetuksessa esitetystä edellytyksestä. Sen mielestä edellytystä, jonka mukaan rahoitus ei voi ylittää 10:tä prosenttia investoinnin kokonaiskustannuksista, ei voida soveltaa, jos infrastruktuurityöt eivät perustu tutkimuksiin. Uuden TEN-asetusluonnoksen mukaan enimmäisrahoitusmäärät määritetään erikseen tutkimuksille ja töille. EGNOS-asiassa komissio katsoo, että rahoituksen enimmäismäärän noudattaminen voidaan vahvistaa vasta rakennusvaiheen lopussa. Hanke on nyt alkuvaiheessa, johon sisältyy vain tutkimuksia, ja tutkimusten enimmäisrahoitusosuus on 50 prosenttia. Komissio seuraa hanketta kuitenkin tarkasti, ja se myöntää jo tukea, joka on alle rahoituksen enimmäismäärän, sen varmistamiseksi, että rahoitustuki pysyy pitkällä aikavälillä näiden määrien mukaisena.

| — | Vaikka asteikon käyttö onkin yleinen menetelmä hankkeita arvioitaessa, vuodesta 2005 lähtien käytettävässä hankkeen arviointilomakkeessa asteikkoa ei enää ole. Arvioijien on esitettävä täydelliset selvitykset. |
| --- | --- |

—

Vaikka asteikon käyttö onkin yleinen menetelmä hankkeita arvioitaessa, vuodesta 2005 lähtien käytettävässä hankkeen arviointilomakkeessa asteikkoa ei enää ole. Arvioijien on esitettävä täydelliset selvitykset.

| — | Teknisen vastuuhenkilön suorittama arviointi on vain ensimmäinen askel monivaiheisessa päätöksentekomenettelyssä. Seuraavassa vaiheessa arviointikomitea käsittelee ja tarkastaa kaikki arvioinnit. Sen jälkeen pääjohtaja käy läpi arviointikomitean tulokset ja toimittaa ne rahoitustukikomitealle, jossa jäsenvaltiot ovat edustettuina ja jossa kustakin päätöksestä keskustellaan ja niitä tarkistetaan.
  Lisäksi arviointilomakkeita on vuonna 2005 muutettu monivuotiseen tavoiteohjelmaan kuuluvien ensimmäistä vuotta toteutettavien hankkeiden ja siihen kuulumattomien uusien hankkeiden osalta. Kysymyksiä on muutettu: arvioijat eivät enää voi vastata vain ”kyllä” tai ”ei”, vaan heidän on annettava täydelliset selvitykset. |
| --- | --- |

—

Teknisen vastuuhenkilön suorittama arviointi on vain ensimmäinen askel monivaiheisessa päätöksentekomenettelyssä. Seuraavassa vaiheessa arviointikomitea käsittelee ja tarkastaa kaikki arvioinnit. Sen jälkeen pääjohtaja käy läpi arviointikomitean tulokset ja toimittaa ne rahoitustukikomitealle, jossa jäsenvaltiot ovat edustettuina ja jossa kustakin päätöksestä keskustellaan ja niitä tarkistetaan.

Lisäksi arviointilomakkeita on vuonna 2005 muutettu monivuotiseen tavoiteohjelmaan kuuluvien ensimmäistä vuotta toteutettavien hankkeiden ja siihen kuulumattomien uusien hankkeiden osalta. Kysymyksiä on muutettu: arvioijat eivät enää voi vastata vain ”kyllä” tai ”ei”, vaan heidän on annettava täydelliset selvitykset.

| — | Komissio vahvistaa sisäisiä laadunvalvontamenettelyjään tällä alalla. |
| --- | --- |

—

Komissio vahvistaa sisäisiä laadunvalvontamenettelyjään tällä alalla.

| 40. | Komissio on ryhtynyt toimenpiteisiin varmistaakseen, että vaillinaisesti täytettyjen arviointilomakkeiden ongelmaa ei enää esiinny monivuotisen tavoiteohjelman yhteydessä. |
| --- | --- |

40.

Komissio on ryhtynyt toimenpiteisiin varmistaakseen, että vaillinaisesti täytettyjen arviointilomakkeiden ongelmaa ei enää esiinny monivuotisen tavoiteohjelman yhteydessä.

| 41. | Ehdotuspyynnössä, hakulomakkeessa ja arviointilomakkeessa on tiedot arviointiperusteista. Lisäksi energian ja liikenteen pääosaston menettelykäsikirjassa on arviointia koskevat yleiset suuntaviivat. Euroopan laajuisia verkkoja varten ollaan kuitenkin laatimassa omia suuntaviivoja. |
| --- | --- |

41.

Ehdotuspyynnössä, hakulomakkeessa ja arviointilomakkeessa on tiedot arviointiperusteista. Lisäksi energian ja liikenteen pääosaston menettelykäsikirjassa on arviointia koskevat yleiset suuntaviivat. Euroopan laajuisia verkkoja varten ollaan kuitenkin laatimassa omia suuntaviivoja.

| 42. | Arviointimenettely on monimutkainen ja koostuu useista eri vaiheista. Asia etenee tekniseltä vastuuhenkilöltä arviointikomitealle, pääjohtajalle ja rahoitustukikomitealle, jossa jäsenvaltiot ovat edustettuina. Tämä takaa sen, että korkealaatuiset hankkeet priorisoidaan käytettävissä olevien rajallisten määrärahojen puitteissa tasapuolisesti, kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston antamissa TEN-T-suuntaviivoissa kehotetaan.
  Komissio tehostaa arviointi- ja valintamenettelyjen noudattamisen valvontaa. |
| --- | --- |

42.

Arviointimenettely on monimutkainen ja koostuu useista eri vaiheista. Asia etenee tekniseltä vastuuhenkilöltä arviointikomitealle, pääjohtajalle ja rahoitustukikomitealle, jossa jäsenvaltiot ovat edustettuina. Tämä takaa sen, että korkealaatuiset hankkeet priorisoidaan käytettävissä olevien rajallisten määrärahojen puitteissa tasapuolisesti, kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston antamissa TEN-T-suuntaviivoissa kehotetaan.

Komissio tehostaa arviointi- ja valintamenettelyjen noudattamisen valvontaa.

| 43. | Kaikista liikennemuodoista arvioinnin tekevät nyt sekä kussakin jäsenvaltiossa asiasta vastaavat henkilöt että kyseisestä liikennemuodosta vastaavan pääosaston henkilöstö. Tällainen yhteistoiminta on tuonut objektiivisuutta arviointiprosessiin. Tarvittaessa käytetään ulkopuolisia asiantuntijoita, erityisesti jos komissiossa ei ole riittävästi alan asiantuntemusta. Kuten kohdassa 73 selvitetään, EIP:n kanssa tehtävää yhteistyötä on tiivistetty 23. kesäkuuta 2005 allekirjoitetulla yhteisymmärryspöytäkirjalla. Arviointi- ja valintamenettelyn dokumentointia ja perusteluja parannettiin hankkeiden arviointilomakkeeseen vuonna 2005 tehdyillä muutoksilla. |
| --- | --- |

43.

Kaikista liikennemuodoista arvioinnin tekevät nyt sekä kussakin jäsenvaltiossa asiasta vastaavat henkilöt että kyseisestä liikennemuodosta vastaavan pääosaston henkilöstö. Tällainen yhteistoiminta on tuonut objektiivisuutta arviointiprosessiin. Tarvittaessa käytetään ulkopuolisia asiantuntijoita, erityisesti jos komissiossa ei ole riittävästi alan asiantuntemusta. Kuten kohdassa 73 selvitetään, EIP:n kanssa tehtävää yhteistyötä on tiivistetty 23. kesäkuuta 2005 allekirjoitetulla yhteisymmärryspöytäkirjalla. Arviointi- ja valintamenettelyn dokumentointia ja perusteluja parannettiin hankkeiden arviointilomakkeeseen vuonna 2005 tehdyillä muutoksilla.

| 45. | Myös seuraavat seikat vaikuttavat hankkeiden seurantaan:






  — | Asiasta vastaavat virkamiehet, joilla on yleensä pitkäaikainen kokemus liikennehankkeiden hallinnasta ja jotka tuntevat alan erittäin hyvin. |
| --- | --- | --- |

45.

Myös seuraavat seikat vaikuttavat hankkeiden seurantaan:

—

Asiasta vastaavat virkamiehet, joilla on yleensä pitkäaikainen kokemus liikennehankkeiden hallinnasta ja jotka tuntevat alan erittäin hyvin.

| — | Jäsenvaltioiden edustajien kanssa järjestetään seurantakokouksia erityisesti paikalla suoritettavien tarkastusten yhteydessä. |
| --- | --- |

—

Jäsenvaltioiden edustajien kanssa järjestetään seurantakokouksia erityisesti paikalla suoritettavien tarkastusten yhteydessä.

Lisäksi on otettava huomioon EIP:n ja energian ja liikenteen pääosaston välillä 23. kesäkuuta 2005 allekirjoitettu yhteisymmärryspöytäkirja. Tässä pöytäkirjassa sovitaan, että EIP ja energian ja liikenteen pääosasto tiedottavat toisilleen ja konsultoivat toisiaan säännöllisesti sekä harkitsevat yhteisseminaarien järjestämistä asioista, jotka kuuluvat niiden toimialaan. Suunnitelluista hankkeista on tarkoitus pitää säännöllisesti kokouksia. EIP myös avustaa energian ja liikenteen pääosastoa tutkimuksien ja analyysien teossa sekä tarjoaa teknistä apua. Tarkoituksena on myös perustaa työryhmiä ja järjestää henkilöstönvaihtoa.

| 46. | Komissio viittaa kohtiin 37—39 ja kohtaan 45 antamiinsa vastauksiin. Hankkeiden tilanneraportit ovat vain yksi osa arviointiprosessia. Komissio katsoo, että tilanneraporttien perusteella saadaan oikeat tiedot. Jäsenvaltioiden toimittamien tietojen laadun parantamiseksi raportointimenettelyä kuitenkin muutetaan vuodesta 2007. Hankkeiden arviointia koskevissa suuntaviivoissa esitetään seuraamukset, joita sovelletaan, jos tilanneraporttilomakkeita ei ole täytetty huolellisesti. |
| --- | --- |

46.

Komissio viittaa kohtiin 37—39 ja kohtaan 45 antamiinsa vastauksiin. Hankkeiden tilanneraportit ovat vain yksi osa arviointiprosessia. Komissio katsoo, että tilanneraporttien perusteella saadaan oikeat tiedot. Jäsenvaltioiden toimittamien tietojen laadun parantamiseksi raportointimenettelyä kuitenkin muutetaan vuodesta 2007. Hankkeiden arviointia koskevissa suuntaviivoissa esitetään seuraamukset, joita sovelletaan, jos tilanneraporttilomakkeita ei ole täytetty huolellisesti.

| 47. | Ks. kohtaan 27 annettu vastaus: Vuodesta 2005 käytössä ollut rahoituspäätöksen malli sisältää säännöt, joissa ilmoitetaan yksityiskohtaisesti ne tekniset ja rahoitustiedot, jotka tuensaajien on annettava, sekä mallit rahoituksen raportointia varten.
  Vaikka rahoituspäätös ei aikaisempina vuosina sisältänytkään malleja rahoituksen raportointia varten, siinä määrättiin selvästi, että toista ja kolmatta maksuerää koskevissa hakemuksissa on oltava tekniset ja rahoitusta koskevat tilanneraportit sekä kustannuserittely menoryhmittäin. Edellä mainittujen seikkojen ja tarvittaessa toimitettujen lisätietojen ansiosta komissio pystyi varmistamaan toimien ja ilmoitettujen kustannusten tukikelpoisuuden. |
| --- | --- |

47.

Ks. kohtaan 27 annettu vastaus: Vuodesta 2005 käytössä ollut rahoituspäätöksen malli sisältää säännöt, joissa ilmoitetaan yksityiskohtaisesti ne tekniset ja rahoitustiedot, jotka tuensaajien on annettava, sekä mallit rahoituksen raportointia varten.

Vaikka rahoituspäätös ei aikaisempina vuosina sisältänytkään malleja rahoituksen raportointia varten, siinä määrättiin selvästi, että toista ja kolmatta maksuerää koskevissa hakemuksissa on oltava tekniset ja rahoitusta koskevat tilanneraportit sekä kustannuserittely menoryhmittäin. Edellä mainittujen seikkojen ja tarvittaessa toimitettujen lisätietojen ansiosta komissio pystyi varmistamaan toimien ja ilmoitettujen kustannusten tukikelpoisuuden.

| 49. | Komissio valvoo säännöllisesti hankkeita niistä annettavan vuotuisen tilanneraportin ja teknisen ja rahoitusta koskevan raportin sekä käyntien ja tuensaajien kanssa pidettävien säännöllisten tapaamisten avulla.
  Vuodesta 2005 asianomaiselta jäsenvaltiolta on edellytetty jokaisen rahoituspäätöksen arviointia.
  Menetelmiä jälkiarviointien toteuttamiseksi kehitetään parhaillaan. Niihin kuuluvat vakiomuotoiset tarkistuslistat, joita käytetään paikalla tehtävissä tarkastuksissa ja joiden ansiosta komissio voi käyttää ulkopuolisia tarkastajia omien virkamiestensä lisäksi. Koska suurin osa hankkeista on vielä kesken, ohjelman jälkiarviointia ei voida vielä toteuttaa. |
| --- | --- |

49.

Komissio valvoo säännöllisesti hankkeita niistä annettavan vuotuisen tilanneraportin ja teknisen ja rahoitusta koskevan raportin sekä käyntien ja tuensaajien kanssa pidettävien säännöllisten tapaamisten avulla.

Vuodesta 2005 asianomaiselta jäsenvaltiolta on edellytetty jokaisen rahoituspäätöksen arviointia.

Menetelmiä jälkiarviointien toteuttamiseksi kehitetään parhaillaan. Niihin kuuluvat vakiomuotoiset tarkistuslistat, joita käytetään paikalla tehtävissä tarkastuksissa ja joiden ansiosta komissio voi käyttää ulkopuolisia tarkastajia omien virkamiestensä lisäksi. Koska suurin osa hankkeista on vielä kesken, ohjelman jälkiarviointia ei voida vielä toteuttaa.

| 50. | Kaikista liikennemuodoista arvioinnin tekevät nyt sekä kussakin jäsenvaltiossa asiasta vastaavat henkilöt että kyseisestä liikennemuodosta vastaavan pääosaston henkilöstö. Tällainen yhteistoiminta on tuonut objektiivisuutta arviointiprosessiin. Tarvittaessa käytetään ulkopuolisia asiantuntijoita, erityisesti jos komissiossa ei ole riittävästi alan asiantuntemusta. Lisäksi EIP:n kanssa tehtävää yhteistyötä on tiivistetty 23. kesäkuuta 2005 allekirjoitetulla yhteisymmärryspöytäkirjalla. |
| --- | --- |

50.

Kaikista liikennemuodoista arvioinnin tekevät nyt sekä kussakin jäsenvaltiossa asiasta vastaavat henkilöt että kyseisestä liikennemuodosta vastaavan pääosaston henkilöstö. Tällainen yhteistoiminta on tuonut objektiivisuutta arviointiprosessiin. Tarvittaessa käytetään ulkopuolisia asiantuntijoita, erityisesti jos komissiossa ei ole riittävästi alan asiantuntemusta. Lisäksi EIP:n kanssa tehtävää yhteistyötä on tiivistetty 23. kesäkuuta 2005 allekirjoitetulla yhteisymmärryspöytäkirjalla.

| 51. | Energian ja liikenteen pääosaston käyttämän hankkeiden ja sopimusten keskitetyn hallintajärjestelmän (PMS) toimintaan vaikuttavat lukuisten käyttäjäryhmien (teknisistä seikoista ja rahoituksesta vastaavat virkamiehet, valvojat, johto jne.) tarpeet. Sillä on myös pystyttävä käsittelemään hyvin monenlaisia tietoja (avustukset, tuet, julkiset hankinnat, pienet ja suuret hankkeet jne.). Järjestelmää on mukautettu siten, että siihen voidaan sisällyttää TEN-T-hankkeiden hallinta, mutta sitä ei ole kuitenkaan suunniteltu erityisesti tähän tarkoitukseen. Sen vuoksi ei olekaan yllättävää, että jotkin käyttäjät käyttäisivät mieluummin yksinkertaisempaa, juuri heidän tarpeisiinsa suunniteltua järjestelmää. Energian ja liikenteen pääosasto suunnittelee parhaillaan seuraavan sukupolven tiedonhallintajärjestelmää (e-PMS), jonka rakenne on moduulimaisempi ja jossa hyödynnetään tekniikan kehitystä. |
| --- | --- |

51.

Energian ja liikenteen pääosaston käyttämän hankkeiden ja sopimusten keskitetyn hallintajärjestelmän (PMS) toimintaan vaikuttavat lukuisten käyttäjäryhmien (teknisistä seikoista ja rahoituksesta vastaavat virkamiehet, valvojat, johto jne.) tarpeet. Sillä on myös pystyttävä käsittelemään hyvin monenlaisia tietoja (avustukset, tuet, julkiset hankinnat, pienet ja suuret hankkeet jne.). Järjestelmää on mukautettu siten, että siihen voidaan sisällyttää TEN-T-hankkeiden hallinta, mutta sitä ei ole kuitenkaan suunniteltu erityisesti tähän tarkoitukseen. Sen vuoksi ei olekaan yllättävää, että jotkin käyttäjät käyttäisivät mieluummin yksinkertaisempaa, juuri heidän tarpeisiinsa suunniteltua järjestelmää. Energian ja liikenteen pääosasto suunnittelee parhaillaan seuraavan sukupolven tiedonhallintajärjestelmää (e-PMS), jonka rakenne on moduulimaisempi ja jossa hyödynnetään tekniikan kehitystä.

| 52. | Komissio ei pidä hankkeisiin osoitettujen määrärahojen ja henkilöstön määrän välistä suhdetta oleellisena, sillä hankkeet ja toimet ovat hyvin erilaisia eivätkä sen vuoksi vertailukelpoisia. Tästä syystä taulukkoa 2 olisi tulkittava varoen. |
| --- | --- |

52.

Komissio ei pidä hankkeisiin osoitettujen määrärahojen ja henkilöstön määrän välistä suhdetta oleellisena, sillä hankkeet ja toimet ovat hyvin erilaisia eivätkä sen vuoksi vertailukelpoisia. Tästä syystä taulukkoa 2 olisi tulkittava varoen.

| 53. | Henkilöstöresurssien kohdentamisesta energian ja liikenteen pääosastoon päätetään komission vuotuisessa talousarviomenettelyssä. TEN-T-ohjelman lisäksi energian ja liikenteen pääosaston tehtäviin kuuluvat myös monet muut toiminta-alat. Se on hiljattain osoittanut 12 virkaa/tointa yksiköihin, jotka hoitavat TEN-T-hankkeita.
  Tarkasteltaessa hankkeiden määrää, jota kukin hankkeista vastaava virkamies hallinnoi, on otettava huomioon joidenkin TEN-T-hankkeiden monimutkaisuus.
  Vastatakseen vuosina 2007—2013 odotettavissa olevan määrärahojen huomattavan kasvun asettamiin haasteisiin komissio on ehdottanut perustettavaksi toimeenpanoviraston, joka voi soveltaa joustavaa työhönottopolitiikkaa ja näin lisätä erityisaloja hallitsevan henkilöstön määrää. Lisäksi viraston henkilökunta keskittyy vain hankkeiden hallinnointiin eikä sen tarvitse käsitellä komission toimintalinjoihin liittyviä kysymyksiä.
  Komissio pyrkii edistämään henkilöstökiertoa ja ratkaisemaan jatkuvuutta koskevan ongelman ottamalla käyttöön vakaat ja luotettavat menettelyt, joiden mukaisilla toimenpiteillä ja välineillä tuetaan uusien virkamiesten ja kansallisten asiantuntijoiden perehdyttämistä.
  Vuonna 2006 parannetaan edellä mainittuja toimenpiteitä ja laaditaan virkamiesten käsikirja, jossa esitetään kaikki työhön liittyvät menettelyt. |
| --- | --- |

53.

Henkilöstöresurssien kohdentamisesta energian ja liikenteen pääosastoon päätetään komission vuotuisessa talousarviomenettelyssä. TEN-T-ohjelman lisäksi energian ja liikenteen pääosaston tehtäviin kuuluvat myös monet muut toiminta-alat. Se on hiljattain osoittanut 12 virkaa/tointa yksiköihin, jotka hoitavat TEN-T-hankkeita.

Tarkasteltaessa hankkeiden määrää, jota kukin hankkeista vastaava virkamies hallinnoi, on otettava huomioon joidenkin TEN-T-hankkeiden monimutkaisuus.

Vastatakseen vuosina 2007—2013 odotettavissa olevan määrärahojen huomattavan kasvun asettamiin haasteisiin komissio on ehdottanut perustettavaksi toimeenpanoviraston, joka voi soveltaa joustavaa työhönottopolitiikkaa ja näin lisätä erityisaloja hallitsevan henkilöstön määrää. Lisäksi viraston henkilökunta keskittyy vain hankkeiden hallinnointiin eikä sen tarvitse käsitellä komission toimintalinjoihin liittyviä kysymyksiä.

Komissio pyrkii edistämään henkilöstökiertoa ja ratkaisemaan jatkuvuutta koskevan ongelman ottamalla käyttöön vakaat ja luotettavat menettelyt, joiden mukaisilla toimenpiteillä ja välineillä tuetaan uusien virkamiesten ja kansallisten asiantuntijoiden perehdyttämistä.

Vuonna 2006 parannetaan edellä mainittuja toimenpiteitä ja laaditaan virkamiesten käsikirja, jossa esitetään kaikki työhön liittyvät menettelyt.

| 54. | Vaikka toimintalinjoja koskevat kysymykset voitaisiinkin teoriassa keskittää yhteen yksikköön, hankkeista vastaavien virkamiesten (jotka tuntevat paremmin toteutettujen hankkeiden käytännön ongelmat) panos on aina tarpeen, jotta varmistetaan yhtenäiset ja käytännönläheiset toimintatavat. |
| --- | --- |

54.

Vaikka toimintalinjoja koskevat kysymykset voitaisiinkin teoriassa keskittää yhteen yksikköön, hankkeista vastaavien virkamiesten (jotka tuntevat paremmin toteutettujen hankkeiden käytännön ongelmat) panos on aina tarpeen, jotta varmistetaan yhtenäiset ja käytännönläheiset toimintatavat.

| 55. | Kuten kohdassa 53 selvitetään, komissio kohdentaa käytettävissä olevat henkilöstöresurssit aina kulloistenkin tarpeiden mukaan.
  Komissio katsoo, että lisäresurssien avulla voidaan osoittaa riittävästi henkilöstöä eri tehtäviin, kuten arviointiin ja seurantaan. |
| --- | --- |

55.

Kuten kohdassa 53 selvitetään, komissio kohdentaa käytettävissä olevat henkilöstöresurssit aina kulloistenkin tarpeiden mukaan.

Komissio katsoo, että lisäresurssien avulla voidaan osoittaa riittävästi henkilöstöä eri tehtäviin, kuten arviointiin ja seurantaan.

| 56.—57. | TEN-T-hankkeista vastaavilla virkamiehillä on oltava monenlaisia valmiuksia ja monenlaista pätevyyttä, ei ainoastaan teknistä asiantuntemusta.
  Vaikka perinteisellä koulutuksella onkin aina tärkeä osuus henkilöstön kehittämisessä, sopeuttamisessa ja motivoinnissa, komissiossa pääosa oppimisesta tapahtuu työpaikalla. Työssä oppiminen ja tietojen ja taitojen siirtäminen henkilöltä toiselle on tehokkain tapa.
  Komissio katsoo, että suurimmalla osalla hankkeista vastaavista virkamiehistä on tarvittava ammatillinen kokemus eli tutkinto liikenteeseen liittyvältä alalta ja/tai useiden vuosien kokemus liikenneasioista ja/tai asiaankuuluva kokemus TEN-T-hankkeiden hallinnoinnista. Tästä syystä komissio katsoo, että sen henkilökunta on asianmukaisesti pätevä kyseiseen tehtävään. |
| --- | --- |

56.—57.

TEN-T-hankkeista vastaavilla virkamiehillä on oltava monenlaisia valmiuksia ja monenlaista pätevyyttä, ei ainoastaan teknistä asiantuntemusta.

Vaikka perinteisellä koulutuksella onkin aina tärkeä osuus henkilöstön kehittämisessä, sopeuttamisessa ja motivoinnissa, komissiossa pääosa oppimisesta tapahtuu työpaikalla. Työssä oppiminen ja tietojen ja taitojen siirtäminen henkilöltä toiselle on tehokkain tapa.

Komissio katsoo, että suurimmalla osalla hankkeista vastaavista virkamiehistä on tarvittava ammatillinen kokemus eli tutkinto liikenteeseen liittyvältä alalta ja/tai useiden vuosien kokemus liikenneasioista ja/tai asiaankuuluva kokemus TEN-T-hankkeiden hallinnoinnista. Tästä syystä komissio katsoo, että sen henkilökunta on asianmukaisesti pätevä kyseiseen tehtävään.

| 58. | Annetusta koulutuksesta merkittävä osa on työpaikkakoulutusta. Mainittua koulutusta ei tähän mennessä ole virallisesti merkitty koulutustietokantaan. Komissio kiinnittää erityishuomiota siihen, että sen TEN-T-hankkeiden parissa työskentelevä henkilöstö saa asianmukaista liikenteen alan koulutusta. |
| --- | --- |

58.

Annetusta koulutuksesta merkittävä osa on työpaikkakoulutusta. Mainittua koulutusta ei tähän mennessä ole virallisesti merkitty koulutustietokantaan. Komissio kiinnittää erityishuomiota siihen, että sen TEN-T-hankkeiden parissa työskentelevä henkilöstö saa asianmukaista liikenteen alan koulutusta.

| 59. | Kuten kohdassa 57 mainitaan, komissio on sitä mieltä, että hankkeesta vastaavien virkamiesten tekninen asiantuntemus on riittävä. Kansallisten asiantuntijoiden asiantuntemus on täydentävää, ja vuodesta 2005 sitä käytetään erityisesti käsiteltäessä komission toimintalinjoihin liittyviä kysymyksiä. |
| --- | --- |

59.

Kuten kohdassa 57 mainitaan, komissio on sitä mieltä, että hankkeesta vastaavien virkamiesten tekninen asiantuntemus on riittävä. Kansallisten asiantuntijoiden asiantuntemus on täydentävää, ja vuodesta 2005 sitä käytetään erityisesti käsiteltäessä komission toimintalinjoihin liittyviä kysymyksiä.

| 60. | Kansallisia asiantuntijoita koskevia komission sääntöjä on pääpiirteissään noudatettu vuoden 2003 marraskuun lopusta. Energian ja liikenteen pääosasto pyrkii myös vastaisuudessa antamaan kansallisille asiantuntijoille yleisempiä tehtäviä, jotka liittyvät komission toimintalinjojen suunnitteluun ja toteutukseen. |
| --- | --- |

60.

Kansallisia asiantuntijoita koskevia komission sääntöjä on pääpiirteissään noudatettu vuoden 2003 marraskuun lopusta. Energian ja liikenteen pääosasto pyrkii myös vastaisuudessa antamaan kansallisille asiantuntijoille yleisempiä tehtäviä, jotka liittyvät komission toimintalinjojen suunnitteluun ja toteutukseen.

| 61. | Kansallisten asiantuntijoiden tehtäviä hallitaan komission sääntöjen puitteissa. Heidän käyttöään rajoitetaan tarkoituksellisesti asiantuntemuksesta riippumatta. Kansallisten asiantuntijoiden käytöstä mahdollisesti johtuvien eturistiriitatilanteiden välttäminen on perusteltua, ja siihen on ensisijaisesti pyrittävä. Vuodesta 2005 kansallisille asiantuntijoille on annettu pääasiassa komission toimintalinjoihin liittyviä tehtäviä, joissa heidän koko asiantuntemustaan voidaan hyödyntää. |
| --- | --- |

61.

Kansallisten asiantuntijoiden tehtäviä hallitaan komission sääntöjen puitteissa. Heidän käyttöään rajoitetaan tarkoituksellisesti asiantuntemuksesta riippumatta. Kansallisten asiantuntijoiden käytöstä mahdollisesti johtuvien eturistiriitatilanteiden välttäminen on perusteltua, ja siihen on ensisijaisesti pyrittävä. Vuodesta 2005 kansallisille asiantuntijoille on annettu pääasiassa komission toimintalinjoihin liittyviä tehtäviä, joissa heidän koko asiantuntemustaan voidaan hyödyntää.

| 62. | Komissio aikoo perustaa toimeenpanoviraston, joka soveltuu uusiin haasteisiin (ks. kohtiin 53 ja 57 annetut vastaukset). |
| --- | --- |

62.

Komissio aikoo perustaa toimeenpanoviraston, joka soveltuu uusiin haasteisiin (ks. kohtiin 53 ja 57 annetut vastaukset).

| 64. | Tarkistetussa kustannus-hyötyanalyysissä otettiin huomioon tilintarkastustuomioistuimen esittämät huomautukset ja vahvistettiin tuki TEN-T-viraston perustamiselle. Komissio on jo tehnyt asiaan liittyvät ehdotukset 20. heinäkuuta 2005.
  Kustannus-hyötyanalyysissä esitettyihin lisäetuihin kuuluvat kyky vastata uusien rahoitusnäkymien kattaman kauden 2007—2013 haasteisiin, entistä joustavampi liikenteen alan asiantuntijoiden työhönotto, hankkeiden hallinnoinnin yksinkertaistaminen, TEN-T-ohjelman näkyvyyden parantaminen ja kaikkien hankkeen toteuttamiseen osallistuvien tahojen välisen yhteistyön parantaminen. |
| --- | --- |

64.

Tarkistetussa kustannus-hyötyanalyysissä otettiin huomioon tilintarkastustuomioistuimen esittämät huomautukset ja vahvistettiin tuki TEN-T-viraston perustamiselle. Komissio on jo tehnyt asiaan liittyvät ehdotukset 20. heinäkuuta 2005.

Kustannus-hyötyanalyysissä esitettyihin lisäetuihin kuuluvat kyky vastata uusien rahoitusnäkymien kattaman kauden 2007—2013 haasteisiin, entistä joustavampi liikenteen alan asiantuntijoiden työhönotto, hankkeiden hallinnoinnin yksinkertaistaminen, TEN-T-ohjelman näkyvyyden parantaminen ja kaikkien hankkeen toteuttamiseen osallistuvien tahojen välisen yhteistyön parantaminen.

| 66. | Vaikka Euroopan aluekehitysrahastoa (EAKR) koskevassa asetuksessa ei erityisesti säädetä muista yhteisön lähteistä kuin muista rakennerahastoista tulevasta osarahoituksesta, varainhoitoasetuksessa (ks. 111 artikla) kielletään saman toiminnan rahoittaminen useasta eri lähteestä.
  Komissio on nyt sisällyttänyt vuosien 2007—2013 rahoitusnäkymien kaudeksi laatimaansa asetusluonnokseen (KOM(2004) 492), jossa annetaan EAKR:a, Euroopan sosiaalirahastoa (ESR) ja koheesiorahastoa koskevat yleiset säännöt, säännöksen, jolla estetään rahoituksen myöntäminen useammasta kuin yhdestä yhteisön lähteestä. |
| --- | --- |

66.

Vaikka Euroopan aluekehitysrahastoa (EAKR) koskevassa asetuksessa ei erityisesti säädetä muista yhteisön lähteistä kuin muista rakennerahastoista tulevasta osarahoituksesta, varainhoitoasetuksessa (ks. 111 artikla) kielletään saman toiminnan rahoittaminen useasta eri lähteestä.

Komissio on nyt sisällyttänyt vuosien 2007—2013 rahoitusnäkymien kaudeksi laatimaansa asetusluonnokseen (KOM(2004) 492), jossa annetaan EAKR:a, Euroopan sosiaalirahastoa (ESR) ja koheesiorahastoa koskevat yleiset säännöt, säännöksen, jolla estetään rahoituksen myöntäminen useammasta kuin yhdestä yhteisön lähteestä.

| 67. | TEN-T-varoista ja rakennerahastoista voidaan rahoittaa samaa ”hanketta”, mutta erityistä huomiota kiinnitetään siihen, että rahoitus ei kohdistu samaan toimeen, hankkeen vaiheeseen tai osaan.
  Uuden TEN-asetusluonnoksen (KOM(2004) 475) mukaan yhteisön rahoitustukea ei voi myöntää sellaisille hankkeiden osille, jotka saavat muuta rahoitusta yhteisön talousarviosta. |
| --- | --- |

67.

TEN-T-varoista ja rakennerahastoista voidaan rahoittaa samaa ”hanketta”, mutta erityistä huomiota kiinnitetään siihen, että rahoitus ei kohdistu samaan toimeen, hankkeen vaiheeseen tai osaan.

Uuden TEN-asetusluonnoksen (KOM(2004) 475) mukaan yhteisön rahoitustukea ei voi myöntää sellaisille hankkeiden osille, jotka saavat muuta rahoitusta yhteisön talousarviosta.

| 68. | Tähän mennessä ei ole havaittu yhtään hanketta, joka olisi saanut liiallista tai päällekkäistä rahoitusta. Tällaisen rahoituksen riskin pienentämiseksi on jo otettu käyttöön erilaisia mekanismeja: hakijoiden on hakemuksissaan annettava tiedot muista yhteisön rahoituslähteistä saamastaan rahoituksesta, rahoitusehdotuksista järjestetään säännöllisesti sisäinen lausuntokierros ja hankkeista vastaavat virkamiehet ovat yhteydessä toisiinsa rahoitusta koskevissa asioissa.
  Myös jäsenvaltiot osallistuvat rahoituksen valvontaan. Monista lähteistä saatava rahoitus on yksi seikka, jonka rakenne- ja koheesiorahastoja hallinnoivien yksiköiden on tarkastettava kaikkien hankkeiden yhteydessä. Näiden tarkastusten tehokkuutta valvovat jäsenvaltioiden ja komission tarkastusyksiköt. |
| --- | --- |

68.

Tähän mennessä ei ole havaittu yhtään hanketta, joka olisi saanut liiallista tai päällekkäistä rahoitusta. Tällaisen rahoituksen riskin pienentämiseksi on jo otettu käyttöön erilaisia mekanismeja: hakijoiden on hakemuksissaan annettava tiedot muista yhteisön rahoituslähteistä saamastaan rahoituksesta, rahoitusehdotuksista järjestetään säännöllisesti sisäinen lausuntokierros ja hankkeista vastaavat virkamiehet ovat yhteydessä toisiinsa rahoitusta koskevissa asioissa.

Myös jäsenvaltiot osallistuvat rahoituksen valvontaan. Monista lähteistä saatava rahoitus on yksi seikka, jonka rakenne- ja koheesiorahastoja hallinnoivien yksiköiden on tarkastettava kaikkien hankkeiden yhteydessä. Näiden tarkastusten tehokkuutta valvovat jäsenvaltioiden ja komission tarkastusyksiköt.

| 69.—72. | Vaikka tähän mennessä ei ole havaittu yhtään hanketta, joka olisi saanut liiallista tai päällekkäistä rahoitusta, komissio aikoo vielä parantaa nykyisiä koordinointimenetelmiä. Se aikoo muun muassa muistuttaa TEN-T-rahoituksen saajia siitä, että niiden tulee ilmoittaa komissiolle TEN-T-hankkeille muista lähteistä saamastaan rahoituksesta.
  Jos EAKR:sta myönnetään rahoitusta pienemmille hankkeille (50 miljoonan euron ilmoituskynnyksen alle jäävät hankkeet) sen jälkeen, kun TEN-T-hankkeelle on jo myönnetty avustus, komissio edellyttää, että tuensaajat ilmoittavat sille kyseisestä rahoituksesta.
  Vuoden 2005 haku- ja arviointilomakkeet ovat selkeämpiä ja niissä vaaditaan jäsenvaltioilta yksityiskohtaisempia tietoja eri lähteistä saatavasta rahoituksesta. |
| --- | --- |

69.—72.

Vaikka tähän mennessä ei ole havaittu yhtään hanketta, joka olisi saanut liiallista tai päällekkäistä rahoitusta, komissio aikoo vielä parantaa nykyisiä koordinointimenetelmiä. Se aikoo muun muassa muistuttaa TEN-T-rahoituksen saajia siitä, että niiden tulee ilmoittaa komissiolle TEN-T-hankkeille muista lähteistä saamastaan rahoituksesta.

Jos EAKR:sta myönnetään rahoitusta pienemmille hankkeille (50 miljoonan euron ilmoituskynnyksen alle jäävät hankkeet) sen jälkeen, kun TEN-T-hankkeelle on jo myönnetty avustus, komissio edellyttää, että tuensaajat ilmoittavat sille kyseisestä rahoituksesta.

Vuoden 2005 haku- ja arviointilomakkeet ovat selkeämpiä ja niissä vaaditaan jäsenvaltioilta yksityiskohtaisempia tietoja eri lähteistä saatavasta rahoituksesta.

| 73. | Sopimuksen mukaan EIP:ltä voidaan pyytää joko ensimmäistä arviointia tai täydellistä arviointia. ”Muiden ulkoisten asiantuntijoiden” käyttö on rajoitettu strategisiin ja jälkitutkimuksiin. Aluepolitiikan pääosasto käyttää myös omia kustannus-hyötyanalyysiin perehtyneitä asiantuntijoitaan. Monivuotisen puitesopimuksen piiriin kuuluvat myös ympäristön alan hankkeet. Puitesopimusta sovelletaan sekä koheesiorahastoon että ISPA:an.
  Seuraavalla ohjelmointikaudella aluepolitiikan pääosasto aikoo tehostaa yhteistyötä EIP:n kanssa uudella teknisen avun kumppanuudella, jonka nimeksi tulee JASPERS (Joint Assistance in Supporting Projects in European Regions). Kumppanuuden ansiosta jäsenvaltiot, erityisesti 1. toukokuuta 2004 liittyneet valtiot, voivat saada apua suurten hankkeiden suunnitteluun. |
| --- | --- |

73.

Sopimuksen mukaan EIP:ltä voidaan pyytää joko ensimmäistä arviointia tai täydellistä arviointia. ”Muiden ulkoisten asiantuntijoiden” käyttö on rajoitettu strategisiin ja jälkitutkimuksiin. Aluepolitiikan pääosasto käyttää myös omia kustannus-hyötyanalyysiin perehtyneitä asiantuntijoitaan. Monivuotisen puitesopimuksen piiriin kuuluvat myös ympäristön alan hankkeet. Puitesopimusta sovelletaan sekä koheesiorahastoon että ISPA:an.

Seuraavalla ohjelmointikaudella aluepolitiikan pääosasto aikoo tehostaa yhteistyötä EIP:n kanssa uudella teknisen avun kumppanuudella, jonka nimeksi tulee JASPERS (Joint Assistance in Supporting Projects in European Regions). Kumppanuuden ansiosta jäsenvaltiot, erityisesti 1. toukokuuta 2004 liittyneet valtiot, voivat saada apua suurten hankkeiden suunnitteluun.

| 74. | Aluepolitiikan pääosasto ja energian ja liikenteen pääosasto ovat valmiita tutkimaan mahdollisuuksia yhteistyön parantamiseksi, kun tarvetta ilmenee ja yhteistyö on mahdollista. Energian ja liikenteen pääosasto allekirjoitti kesäkuussa 2005 EIP:n kanssa yhteisymmärryspöytäkirjan, jossa asetettiin puitteet liikenteen ja energian alaa koskevien toimintalinjojen ja investointien yhteydessä tehtävälle yhteistyölle, erityisesti Euroopan laajuisten verkkojen kehittämisessä. |
| --- | --- |

74.

Aluepolitiikan pääosasto ja energian ja liikenteen pääosasto ovat valmiita tutkimaan mahdollisuuksia yhteistyön parantamiseksi, kun tarvetta ilmenee ja yhteistyö on mahdollista. Energian ja liikenteen pääosasto allekirjoitti kesäkuussa 2005 EIP:n kanssa yhteisymmärryspöytäkirjan, jossa asetettiin puitteet liikenteen ja energian alaa koskevien toimintalinjojen ja investointien yhteydessä tehtävälle yhteistyölle, erityisesti Euroopan laajuisten verkkojen kehittämisessä.

| 75. | Energian ja liikenteen pääosasto on aiemmin tutkinut erilaisia olemassa olevia menetelmiä, mutta niiden ei katsottu soveltuvan erityisesti TEN-T-hankkeiden valintaan. Sen vuoksi nykyisiä välineitä päätettiin mukauttaa erityistarpeisiin sopiviksi. |
| --- | --- |

75.

Energian ja liikenteen pääosasto on aiemmin tutkinut erilaisia olemassa olevia menetelmiä, mutta niiden ei katsottu soveltuvan erityisesti TEN-T-hankkeiden valintaan. Sen vuoksi nykyisiä välineitä päätettiin mukauttaa erityistarpeisiin sopiviksi.

| 77. | Pääosastolla, jolta lausuntoa pyydetään, on sisäisten lausuntokierrosten aikana riittävästi aikaa tutkia rahoitettavaksi ehdotetut hankkeet perusteellisesti. Näin varmistetaan koordinoinnin onnistuminen, vältetään päällekkäisyys muista yhteisön rahoituslähteistä saatavan rahoituksen kanssa ja keskeytetään rahoitus tarvittaessa. Määräaikaa voidaan tarvittaessa pidentää.
  Komissio tutkii mahdollisuutta perustaa erityinen tietokanta TEN-T-hankkeita varten. |
| --- | --- |

77.

Pääosastolla, jolta lausuntoa pyydetään, on sisäisten lausuntokierrosten aikana riittävästi aikaa tutkia rahoitettavaksi ehdotetut hankkeet perusteellisesti. Näin varmistetaan koordinoinnin onnistuminen, vältetään päällekkäisyys muista yhteisön rahoituslähteistä saatavan rahoituksen kanssa ja keskeytetään rahoitus tarvittaessa. Määräaikaa voidaan tarvittaessa pidentää.

Komissio tutkii mahdollisuutta perustaa erityinen tietokanta TEN-T-hankkeita varten.

| 78. | Vaikka tähän mennessä ei ole havaittu yhtään hanketta, joka olisi saanut liiallista tai päällekkäistä rahoitusta, komissio on yhtä mieltä tilintarkastustuomioistuimen kanssa siitä, että asianomaisten pääosastojen on toimittava yhteistyössä sen varmistamiseksi, että liiallinen tai päällekkäinen rahoitus vältetään. Se katsoo, että kyseinen riski vältetään pyytämällä hakemuksessa tietoja muista rahoituslähteistä ja vaihtamalla tietoja asianomaisten pääosastojen välillä. Se seikka, että EAKR:sta rahoitusta saavista alle 50 miljoonan euron hankkeista ei saada riittävästi tietoja, korjataan muistuttamalla TEN-T-tuen saajia raportointivelvollisuuksistaan. |
| --- | --- |

78.

Vaikka tähän mennessä ei ole havaittu yhtään hanketta, joka olisi saanut liiallista tai päällekkäistä rahoitusta, komissio on yhtä mieltä tilintarkastustuomioistuimen kanssa siitä, että asianomaisten pääosastojen on toimittava yhteistyössä sen varmistamiseksi, että liiallinen tai päällekkäinen rahoitus vältetään. Se katsoo, että kyseinen riski vältetään pyytämällä hakemuksessa tietoja muista rahoituslähteistä ja vaihtamalla tietoja asianomaisten pääosastojen välillä. Se seikka, että EAKR:sta rahoitusta saavista alle 50 miljoonan euron hankkeista ei saada riittävästi tietoja, korjataan muistuttamalla TEN-T-tuen saajia raportointivelvollisuuksistaan.

| 79. | Aluepolitiikan pääosasto ja energian ja liikenteen pääosasto tutkivat tarvetta ja mahdollisuutta laajentaa nykyistä yhteistyötään, jota voidaan tehostaa muun muassa järjestämällä yhteisiä virkamatkoja ja osallistumalla seurantakomiteoiden toimintaan. |
| --- | --- |

79.

Aluepolitiikan pääosasto ja energian ja liikenteen pääosasto tutkivat tarvetta ja mahdollisuutta laajentaa nykyistä yhteistyötään, jota voidaan tehostaa muun muassa järjestämällä yhteisiä virkamatkoja ja osallistumalla seurantakomiteoiden toimintaan.

PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET

| 80. | Komissio viittaa kohtiin 14, 15 ja 21 antamiinsa vastauksiin. Se katsoo, että valintamenettelyissä hankkeet asetetaan asianmukaiseen tärkeysjärjestykseen talousarvion sallimissa rajoissa, sillä se valitsee hankkeet jäsenvaltioiden ehdotusten joukosta TEN-T-suuntaviivoja noudattaen. Nämä suuntaviivat, joissa rajatylittävät hankkeet mainitaan vain yhtenä kahdeksasta painopisteestä, on antanut Euroopan parlamentti ja neuvosto, ja niillä pyritään varmistamaan, että eurooppalainen lisäarvo saavutetaan mahdollisimman hyvin. Lisäksi TEN-T:tä koskevien poliittisten suuntaviivojen vuoden 2004 tarkistuksessa esiteltiin periaate, jonka mukaan yhteisön taloudellinen tuki keskitetään 30 ensisijaiselle hankkeelle, joihin kuuluvat myös rajatylittävät hankkeet. |
| --- | --- |

80.

Komissio viittaa kohtiin 14, 15 ja 21 antamiinsa vastauksiin. Se katsoo, että valintamenettelyissä hankkeet asetetaan asianmukaiseen tärkeysjärjestykseen talousarvion sallimissa rajoissa, sillä se valitsee hankkeet jäsenvaltioiden ehdotusten joukosta TEN-T-suuntaviivoja noudattaen. Nämä suuntaviivat, joissa rajatylittävät hankkeet mainitaan vain yhtenä kahdeksasta painopisteestä, on antanut Euroopan parlamentti ja neuvosto, ja niillä pyritään varmistamaan, että eurooppalainen lisäarvo saavutetaan mahdollisimman hyvin. Lisäksi TEN-T:tä koskevien poliittisten suuntaviivojen vuoden 2004 tarkistuksessa esiteltiin periaate, jonka mukaan yhteisön taloudellinen tuki keskitetään 30 ensisijaiselle hankkeelle, joihin kuuluvat myös rajatylittävät hankkeet.

| 81. | — | TEN-T-talousarvion jakautuminen jäsenvaltioihin voidaan määrittää ensisijaisten hankkeiden sijainnin ja käytetyn komitologiamenettelyn (jossa jäsenvaltiot ovat aktiivisesti mukana) perusteella. Uudessa TEN-asetusluonnoksessa (KOM(2004) 475) komitologiamenettelyyn ehdotetaan muutosta siten, että sääntelykomitean tilalle tulisi neuvoa-antava komitea. |
| --- | --- | --- |

81.

—

TEN-T-talousarvion jakautuminen jäsenvaltioihin voidaan määrittää ensisijaisten hankkeiden sijainnin ja käytetyn komitologiamenettelyn (jossa jäsenvaltiot ovat aktiivisesti mukana) perusteella. Uudessa TEN-asetusluonnoksessa (KOM(2004) 475) komitologiamenettelyyn ehdotetaan muutosta siten, että sääntelykomitean tilalle tulisi neuvoa-antava komitea.

| — | Komissio aikoo myös vastaisuudessa pitää keskeisenä tavoitteenaan ensisijaisten hankkeiden toteuttamista. Vastauksena huomautukseen hankkeisiin sisältyvistä rajatylittävistä osuuksista mainittakoon, että uudessa TEN-asetusluonnoksessa ehdotetaan hankkeisiin sisältyvien rajat ja/tai luonnonesteet ylittävien osuuksien rahoitustuki korotettavaksi 50 prosenttiin. |
| --- | --- |

—

Komissio aikoo myös vastaisuudessa pitää keskeisenä tavoitteenaan ensisijaisten hankkeiden toteuttamista. Vastauksena huomautukseen hankkeisiin sisältyvistä rajatylittävistä osuuksista mainittakoon, että uudessa TEN-asetusluonnoksessa ehdotetaan hankkeisiin sisältyvien rajat ja/tai luonnonesteet ylittävien osuuksien rahoitustuki korotettavaksi 50 prosenttiin.

| — | Energian ja liikenteen pääosaston menettelykäsikirjassa, sellaisena kuin se on muutettuna vuonna 2005, rahoituksen vähimmäismäärä korotetaan 1 miljoonasta eurosta 1,5 miljoonaan euroon. Tämän pitäisi lisätä rahoitusta. |
| --- | --- |

—

Energian ja liikenteen pääosaston menettelykäsikirjassa, sellaisena kuin se on muutettuna vuonna 2005, rahoituksen vähimmäismäärä korotetaan 1 miljoonasta eurosta 1,5 miljoonaan euroon. Tämän pitäisi lisätä rahoitusta.

| — | Uudessa TEN-asetusluonnoksessa ehdotetaan, että enintään 50 prosentin rahoitusosuuden edellytykseksi asetetaan jäsenvaltioiden kahdenväliset sopimukset rajatylittävistä hankkeista. Elokuussa 2005 tehdyssä rahoituspäätösmallissa määritellään selkeästi rahoitusta koskevat ja tekniset toimenpiteet, jotka tuensaajajäsenvaltion on toteutettava, sekä sovittu määräaika. Tämän vuoksi erityisiä kahdenvälisiä sopimuksia ei enää tarvita. |
| --- | --- |

—

Uudessa TEN-asetusluonnoksessa ehdotetaan, että enintään 50 prosentin rahoitusosuuden edellytykseksi asetetaan jäsenvaltioiden kahdenväliset sopimukset rajatylittävistä hankkeista. Elokuussa 2005 tehdyssä rahoituspäätösmallissa määritellään selkeästi rahoitusta koskevat ja tekniset toimenpiteet, jotka tuensaajajäsenvaltion on toteutettava, sekä sovittu määräaika. Tämän vuoksi erityisiä kahdenvälisiä sopimuksia ei enää tarvita.

| 82. | Tilintarkastustuomioistuimen suositukset pannaan täytäntöön ja hankkeiden seurantaa ja niiden valvontatoimia tehostetaan vuodesta 2005 käytössä olevalla komission uudella rahoituspäätösmallilla (ks. vastaukset kohtiin 26 ja 27). |
| --- | --- |

82.

Tilintarkastustuomioistuimen suositukset pannaan täytäntöön ja hankkeiden seurantaa ja niiden valvontatoimia tehostetaan vuodesta 2005 käytössä olevalla komission uudella rahoituspäätösmallilla (ks. vastaukset kohtiin 26 ja 27).

| 83. | — | Komissio tarkisti ja laajensi sellaisten tukimuotojen käytön edellytyksiä, joita ei ollut käytetty lainkaan tai säännöllisesti ennen uutta TEN-asetusluonnosta. Komissio harkitsee parhaillaan ehdotusta uudesta tukimuodosta, jonka tarkoituksena on edistää julkisen ja yksityisen sektorin välisiä rahoituskumppanuuksia käytettävyyssuunnitelmien avulla. |
| --- | --- | --- |

83.

—

Komissio tarkisti ja laajensi sellaisten tukimuotojen käytön edellytyksiä, joita ei ollut käytetty lainkaan tai säännöllisesti ennen uutta TEN-asetusluonnosta. Komissio harkitsee parhaillaan ehdotusta uudesta tukimuodosta, jonka tarkoituksena on edistää julkisen ja yksityisen sektorin välisiä rahoituskumppanuuksia käytettävyyssuunnitelmien avulla.

| — | Uudessa TEN-asetusluonnoksessa töistä ja tutkimuksista on annettu selkeät määritelmät. Näitä määritelmiä pohditaan kuitenkin vielä. Vuonna 2005 tehty rahoituspäätösmalli sisältää mallin rahoituksen raportointia varten. |
| --- | --- |

—

Uudessa TEN-asetusluonnoksessa töistä ja tutkimuksista on annettu selkeät määritelmät. Näitä määritelmiä pohditaan kuitenkin vielä. Vuonna 2005 tehty rahoituspäätösmalli sisältää mallin rahoituksen raportointia varten.

| — | Uutta rahoituspäätösmallia käytetään, kunnes nykyinen monivuotinen tavoiteohjelma loppuu vuonna 2006. |
| --- | --- |

—

Uutta rahoituspäätösmallia käytetään, kunnes nykyinen monivuotinen tavoiteohjelma loppuu vuonna 2006.

| 84. | Komission on tavoiteohjelman monivuotisuudesta huolimatta seurattava vuosittain näiden hankkeiden edistymistä ja harkittava uudelleen tuen ohjeellista jakoa. Lisäksi komissio katsoo, että vuosittainen arviointi on osa hankkeiden seurantaa, jota pidetään välttämättömänä (katso muun muassa huomautukset 42 ja 44). Seurannasta saadaan myös tietoja, joiden pohjalta voidaan tehdä vuosittain päätökset kyseisenä vuonna käytettävissä olevien talousarviomäärärahojen ja hankkeen etenemisen mukaan.
  Komissio päätti mahdollisuuksien mukaan yhdistää vuotuiset rahoituspäätökset vuosien 2005—2006 osalta (ks. vastaus kohtaan 30).
  Yhden menettelytavan kehittäminen erilaisille, eri liikennemuotoja (raideliikenne, moottoritiet, ilmaliikenne jne.) koskeville hankkeille on osoittautunut vaikeaksi. Hankkeiden arviointia koskevien nykyisten yleisten suuntaviivojen lisäksi komissio laatii erityiset TEN-T-suuntaviivat. |
| --- | --- |

84.

Komission on tavoiteohjelman monivuotisuudesta huolimatta seurattava vuosittain näiden hankkeiden edistymistä ja harkittava uudelleen tuen ohjeellista jakoa. Lisäksi komissio katsoo, että vuosittainen arviointi on osa hankkeiden seurantaa, jota pidetään välttämättömänä (katso muun muassa huomautukset 42 ja 44). Seurannasta saadaan myös tietoja, joiden pohjalta voidaan tehdä vuosittain päätökset kyseisenä vuonna käytettävissä olevien talousarviomäärärahojen ja hankkeen etenemisen mukaan.

Komissio päätti mahdollisuuksien mukaan yhdistää vuotuiset rahoituspäätökset vuosien 2005—2006 osalta (ks. vastaus kohtaan 30).

Yhden menettelytavan kehittäminen erilaisille, eri liikennemuotoja (raideliikenne, moottoritiet, ilmaliikenne jne.) koskeville hankkeille on osoittautunut vaikeaksi. Hankkeiden arviointia koskevien nykyisten yleisten suuntaviivojen lisäksi komissio laatii erityiset TEN-T-suuntaviivat.

| 85. | — | Monivuotisen tavoiteohjelman ulkopuolisista hankkeista on ollut käytössä varallaololuettelo vuodesta 2004. Komissio aikoo vuonna 2006 käynnistää monivuotisen tavoiteohjelman ulkopuolisia hankkeita koskevan menettelyn ensimmäistä kertaa ennen itse tavoiteohjelmamenettelyn aloittamista. Monivuotiseen tavoiteohjelmaan kuuluvia ja sen ulkopuolisia hankkeita koskevat menettelyt erotetaan näin toisistaan, ja ne ovat molemmat käynnissä kalenterivuoden ensimmäisen puoliskon aikana. |
| --- | --- | --- |

85.

—

Monivuotisen tavoiteohjelman ulkopuolisista hankkeista on ollut käytössä varallaololuettelo vuodesta 2004. Komissio aikoo vuonna 2006 käynnistää monivuotisen tavoiteohjelman ulkopuolisia hankkeita koskevan menettelyn ensimmäistä kertaa ennen itse tavoiteohjelmamenettelyn aloittamista. Monivuotiseen tavoiteohjelmaan kuuluvia ja sen ulkopuolisia hankkeita koskevat menettelyt erotetaan näin toisistaan, ja ne ovat molemmat käynnissä kalenterivuoden ensimmäisen puoliskon aikana.

| — | Komissio on vähentänyt haku- ja arviointilomakkeiden määrää ottaen huomioon erityyppiset hankkeet. |
| --- | --- |

—

Komissio on vähentänyt haku- ja arviointilomakkeiden määrää ottaen huomioon erityyppiset hankkeet.

| — | Komissio käyttää kaksivaiheista arviointiprosessia poistaakseen jo varhaisessa vaiheessa hankkeet, jota eivät täytä nopeasti ja helposti tarkistettavia perusteita. |
| --- | --- |

—

Komissio käyttää kaksivaiheista arviointiprosessia poistaakseen jo varhaisessa vaiheessa hankkeet, jota eivät täytä nopeasti ja helposti tarkistettavia perusteita.

| — | Komissio laatii erityiset suuntaviivat TEN-T-hankkeiden arviointia varten yleisten arviointia koskevien suuntaviivojen lisäksi. |
| --- | --- |

—

Komissio laatii erityiset suuntaviivat TEN-T-hankkeiden arviointia varten yleisten arviointia koskevien suuntaviivojen lisäksi.

| — | Vuoden 2005 arviointilomakemallissa otetaan huomioon tilintarkastustuomioistuimen tekemät huomautukset. |
| --- | --- |

—

Vuoden 2005 arviointilomakemallissa otetaan huomioon tilintarkastustuomioistuimen tekemät huomautukset.

| — | Ulkopuolisia asiantuntijoita käytetään tarvittaessa, erityisesti jos komissiossa ei ole riittävästi alan asiantuntemusta. EIP:n kanssa allekirjoitetulla yhteisymmärryspöytäkirjalla tiivistetään energian ja liikenteen pääosaston ja EIP:n välistä yhteistyötä. Energian ja liikenteen pääosasto ja aluepolitiikan pääosasto tutkivat tarvetta ja mahdollisuutta laajentaa nykyistä yhteistyötään, jota voidaan tehostaa muun muassa järjestämällä yhteisiä virkamatkoja ja osallistumalla seurantakomiteoiden toimintaan. |
| --- | --- |

—

Ulkopuolisia asiantuntijoita käytetään tarvittaessa, erityisesti jos komissiossa ei ole riittävästi alan asiantuntemusta. EIP:n kanssa allekirjoitetulla yhteisymmärryspöytäkirjalla tiivistetään energian ja liikenteen pääosaston ja EIP:n välistä yhteistyötä. Energian ja liikenteen pääosasto ja aluepolitiikan pääosasto tutkivat tarvetta ja mahdollisuutta laajentaa nykyistä yhteistyötään, jota voidaan tehostaa muun muassa järjestämällä yhteisiä virkamatkoja ja osallistumalla seurantakomiteoiden toimintaan.

| — | Komissio aikoo vuosien 2007—2013 uusien rahoitusnäkymien yhteydessä ottaa käyttöön TEN-T-hankkeita koskevat monivuotiset oikeudelliset sitoumukset. |
| --- | --- |

—

Komissio aikoo vuosien 2007—2013 uusien rahoitusnäkymien yhteydessä ottaa käyttöön TEN-T-hankkeita koskevat monivuotiset oikeudelliset sitoumukset.

| 86. | Tuensaajien toimittamien tietojen lisäksi on myös muita seikkoja, jotka vaikuttavat hankkeiden seurantaan (ks. kohtaan 45 annettu vastaus).
  Jäsenvaltioiden velvollisuus varmistaa poliittisten tavoitteiden toteutuminen ja rahoituksen yleisten enimmäismäärien noudattaminen on erityisesti tuotu esiin komission vuoden 2005 rahoituspäätöksen yhteydessä olevassa arviointilomakkeessa. |
| --- | --- |

86.

Tuensaajien toimittamien tietojen lisäksi on myös muita seikkoja, jotka vaikuttavat hankkeiden seurantaan (ks. kohtaan 45 annettu vastaus).

Jäsenvaltioiden velvollisuus varmistaa poliittisten tavoitteiden toteutuminen ja rahoituksen yleisten enimmäismäärien noudattaminen on erityisesti tuotu esiin komission vuoden 2005 rahoituspäätöksen yhteydessä olevassa arviointilomakkeessa.

| 87. | — | Komissio jatkaa raportointimenettelyn kehittämistä. |
| --- | --- | --- |

87.

—

Komissio jatkaa raportointimenettelyn kehittämistä.

| — | Komissiolle ilmoitettaviin teknisiin ja rahoitusta koskeviin tietoihin sovellettavat vähimmäisvaatimukset on esitetty komission rahoituspäätöksen vuoden 2005 mallissa. Komissio kehittää järjestelmän, jonka avulla voidaan tehdä kahdentyyppisiä esikuva-analyysejä (benchmarking) saavutetusta edistymisestä. Toinen analyysityyppi on hankkeita ja toinen jäsenvaltioita varten. |
| --- | --- |

—

Komissiolle ilmoitettaviin teknisiin ja rahoitusta koskeviin tietoihin sovellettavat vähimmäisvaatimukset on esitetty komission rahoituspäätöksen vuoden 2005 mallissa. Komissio kehittää järjestelmän, jonka avulla voidaan tehdä kahdentyyppisiä esikuva-analyysejä (benchmarking) saavutetusta edistymisestä. Toinen analyysityyppi on hankkeita ja toinen jäsenvaltioita varten.

| — | Komissio pitää myös säännöllisesti yhteyttä jäsenvaltioihin ja hankkeiden vetäjiin kustannus-hyötysuhteen tarkastelua varten. Näin se voi toteuttaa korjaavia toimenpiteitä ajoissa. Komissio on vuonna 2002 aloittanut sopimuksentekomenettelyt TEN-T-hankkeiden arvioinnissa ja seurannassa käytettävien erityisten välineiden ja menetelmien määrittelemiseksi. Menettelyjen kolmas vaihe käynnistyi vuonna 2005, ja sen tarkoituksena on tuottaa komissiolle luotettavat menetelmät TEN-T-hankkeiden jälkiarviointia varten. Lisäksi komission aikomuksena on teettää vuonna 2007 ulkopuolisilla asiantuntijoilla koko ohjelman kattava jälkiarviointi vuosien 2001—2006 monivuotisesta tavoiteohjelmasta. |
| --- | --- |

—

Komissio pitää myös säännöllisesti yhteyttä jäsenvaltioihin ja hankkeiden vetäjiin kustannus-hyötysuhteen tarkastelua varten. Näin se voi toteuttaa korjaavia toimenpiteitä ajoissa. Komissio on vuonna 2002 aloittanut sopimuksentekomenettelyt TEN-T-hankkeiden arvioinnissa ja seurannassa käytettävien erityisten välineiden ja menetelmien määrittelemiseksi. Menettelyjen kolmas vaihe käynnistyi vuonna 2005, ja sen tarkoituksena on tuottaa komissiolle luotettavat menetelmät TEN-T-hankkeiden jälkiarviointia varten. Lisäksi komission aikomuksena on teettää vuonna 2007 ulkopuolisilla asiantuntijoilla koko ohjelman kattava jälkiarviointi vuosien 2001—2006 monivuotisesta tavoiteohjelmasta.

| — | Asianomaisen sopimuksen mukaan valvontatehtäviin on mahdollista pyytää asiantuntijoita heidän muodostamastaan poolista. Yhteistyötä muiden pääosastojen kanssa (kuten aluepolitiikan pääosasto) laajennetaan (ks. vastaus kohtaan 91), ja EIP:n kokemusta ja asiantuntemusta voidaan hyödyntää sen kanssa vuonna 2005 allekirjoitetun yhteisymmärryspöytäkirjan nojalla. |
| --- | --- |

—

Asianomaisen sopimuksen mukaan valvontatehtäviin on mahdollista pyytää asiantuntijoita heidän muodostamastaan poolista. Yhteistyötä muiden pääosastojen kanssa (kuten aluepolitiikan pääosasto) laajennetaan (ks. vastaus kohtaan 91), ja EIP:n kokemusta ja asiantuntemusta voidaan hyödyntää sen kanssa vuonna 2005 allekirjoitetun yhteisymmärryspöytäkirjan nojalla.

| — | Komissio on tilintarkastustuomioistuimen kanssa yhtä mieltä yhtenäisen tietotekniikkajärjestelmän tai tietokannan luomisesta ja onkin kehittämässä uutta e-PMS-ohjelmistoa, jonka avulla saadaan luotettavaa ja kokonaisvaltaista tietoa TEN-T-hankkeista. |
| --- | --- |

—

Komissio on tilintarkastustuomioistuimen kanssa yhtä mieltä yhtenäisen tietotekniikkajärjestelmän tai tietokannan luomisesta ja onkin kehittämässä uutta e-PMS-ohjelmistoa, jonka avulla saadaan luotettavaa ja kokonaisvaltaista tietoa TEN-T-hankkeista.

| 88. | Komissio osoitti lisää henkilöstösääntöjen alaista henkilöstöään TEN-T-toimien hallinnointiin. Se on tässä yhteydessä noudattanut talousarviota ja ottanut huomioon myös muut ensisijaiset painopistealueet. Lisäksi komissio suunnittelee toimeenpanoviraston perustamista TEN-T-hankkeiden hallinnointia varten.
  Komissio katsoo, että suurimmalla osalla hankkeista vastaavista virkamiehistä on tarvittava ammatillinen kokemus (ks. vastaus kohtaan 57). Valintaprosessissa varmistetaan, että valinta kohdistuu henkilöihin, joilla on riittävä pätevyys ja asiantuntemus. Työpaikkakoulutuksella ja jatkuvalla oppimisella on erittäin tärkeä sija komission koulutuspolitiikassa (ks. kohta 58).
  Kuten komissio mainitsee kohtiin 53 ja 60 antamissaan vastauksissa, sen ratkaisu jatkuvuutta koskevaan ongelmaan on ottaa käyttöön vakaat ja luotettavat menettelyt. Kansallisia asiantuntijoita koskevia komission sääntöjä (joihin sisältyvät myös eturistiriitoja koskevat säännöt) on pääpiirteissään noudatettu vuoden 2003 marraskuun lopusta. Energian ja liikenteen pääosasto pyrkii myös vastaisuudessa antamaan kansallisille asiantuntijoille yleisempiä tehtäviä, jotka liittyvät komission toimintalinjojen suunnitteluun ja toteutukseen. |
| --- | --- |

88.

Komissio osoitti lisää henkilöstösääntöjen alaista henkilöstöään TEN-T-toimien hallinnointiin. Se on tässä yhteydessä noudattanut talousarviota ja ottanut huomioon myös muut ensisijaiset painopistealueet. Lisäksi komissio suunnittelee toimeenpanoviraston perustamista TEN-T-hankkeiden hallinnointia varten.

Komissio katsoo, että suurimmalla osalla hankkeista vastaavista virkamiehistä on tarvittava ammatillinen kokemus (ks. vastaus kohtaan 57). Valintaprosessissa varmistetaan, että valinta kohdistuu henkilöihin, joilla on riittävä pätevyys ja asiantuntemus. Työpaikkakoulutuksella ja jatkuvalla oppimisella on erittäin tärkeä sija komission koulutuspolitiikassa (ks. kohta 58).

Kuten komissio mainitsee kohtiin 53 ja 60 antamissaan vastauksissa, sen ratkaisu jatkuvuutta koskevaan ongelmaan on ottaa käyttöön vakaat ja luotettavat menettelyt. Kansallisia asiantuntijoita koskevia komission sääntöjä (joihin sisältyvät myös eturistiriitoja koskevat säännöt) on pääpiirteissään noudatettu vuoden 2003 marraskuun lopusta. Energian ja liikenteen pääosasto pyrkii myös vastaisuudessa antamaan kansallisille asiantuntijoille yleisempiä tehtäviä, jotka liittyvät komission toimintalinjojen suunnitteluun ja toteutukseen.

| 89. | — | Kyseinen analyysi on tehty TEN-T-hallinnoinnin ulkoistamista koskevan kustannus-hyötyanalyysin yhteydessä. |
| --- | --- | --- |

89.

—

Kyseinen analyysi on tehty TEN-T-hallinnoinnin ulkoistamista koskevan kustannus-hyötyanalyysin yhteydessä.

| — | Komissio tarjoaa jo henkilöstölleen korkealaatuista koulutusta, mutta se kehottaa vielä henkilöstöään käyttämään tarjottua koulutusta tehokkaammin hyödykseen. |
| --- | --- |

—

Komissio tarjoaa jo henkilöstölleen korkealaatuista koulutusta, mutta se kehottaa vielä henkilöstöään käyttämään tarjottua koulutusta tehokkaammin hyödykseen.

| — | Komissio pyrkii myös vastaisuudessa antamaan kansallisille asiantuntijoille poliittisiin toimintalinjoihin liittyviä tehtäviä. |
| --- | --- |

—

Komissio pyrkii myös vastaisuudessa antamaan kansallisille asiantuntijoille poliittisiin toimintalinjoihin liittyviä tehtäviä.

| — | Energian ja liikenteen pääosastossa on hajauttamisen ansiosta voitu hyötyä muiden osastojen asiantuntemuksesta ja muista ohjelmista (Marco Polo, RTD, Galileo jne.) saatavista synergiaeduista. TEN-T-viraston perustaminen merkitsee keskittymistä, mutta se myös yksinkertaistaa toimintoja ja parantaa hankkeiden hallinnoinnin laatua ja tehokkuutta sekä tiivistää kaikkien hankkeiden toteuttamiseen liittyvien tai osallistuvien tahojen välistä yhteistyötä. |
| --- | --- |

—

Energian ja liikenteen pääosastossa on hajauttamisen ansiosta voitu hyötyä muiden osastojen asiantuntemuksesta ja muista ohjelmista (Marco Polo, RTD, Galileo jne.) saatavista synergiaeduista. TEN-T-viraston perustaminen merkitsee keskittymistä, mutta se myös yksinkertaistaa toimintoja ja parantaa hankkeiden hallinnoinnin laatua ja tehokkuutta sekä tiivistää kaikkien hankkeiden toteuttamiseen liittyvien tai osallistuvien tahojen välistä yhteistyötä.

| — | Komissio ehdotti ohjelman hallinnoinnin siirtämistä toimeenpanovirastolle tarkistetun kustannus-hyötyanalyysin perusteella. |
| --- | --- |

—

Komissio ehdotti ohjelman hallinnoinnin siirtämistä toimeenpanovirastolle tarkistetun kustannus-hyötyanalyysin perusteella.

| 90. | Tähän mennessä ei ole havaittu yhtään hanketta, joka olisi saanut liiallista tai päällekkäistä rahoitusta. Komissio voi jo nyt käytössä olevilla välineillä (ks. kohdat 65—79) varmistaa, saako hanke, jolle tukea on haettu, rahoitusta useammasta yhteisön rahoituslähteestä. Komissio toteaa myös, että jäsenvaltiot ovat velvollisia toimittamaan täydelliset ja oikeat tiedot. Komissio ei voi järjestelmällisesti tarkistaa, mitkä jäsenvaltiot ovat toimittaneet oikeat tiedot, mutta seuranta- ja tarkastuskäynneillä tarkistetaan muun muassa juuri tämä seikka.
  Liiallisen tai päällekkäisen rahoituksen riskiä rajoittavat virkamiesten säännölliset yhteydet jäsenvaltioihin ja käynnit paikalla. Ainoastaan alle 50 miljoonan euron hankkeissa, jotka saavat osarahoitusta EAKR:sta, voi olla päällekkäisen rahoituksen riski. Koska taloudellinen tuki on tässä tapauksessa pienempi, jäsenvaltioita ei velvoiteta ilmoittamaan hankkeita komissiolle hyväksyntää varten. Jäsenvaltioiden hallinnointi- ja valvontajärjestelmillä ja tarkastuksilla kuitenkin vähennetään riskiä. Komissio myös muistuttaa jäsenvaltioita siitä, että TEN-T-rahoituksen saajien on toimitettava sille tiedot jatkossa saatavasta EAKR-rahoituksesta. |
| --- | --- |

90.

Tähän mennessä ei ole havaittu yhtään hanketta, joka olisi saanut liiallista tai päällekkäistä rahoitusta. Komissio voi jo nyt käytössä olevilla välineillä (ks. kohdat 65—79) varmistaa, saako hanke, jolle tukea on haettu, rahoitusta useammasta yhteisön rahoituslähteestä. Komissio toteaa myös, että jäsenvaltiot ovat velvollisia toimittamaan täydelliset ja oikeat tiedot. Komissio ei voi järjestelmällisesti tarkistaa, mitkä jäsenvaltiot ovat toimittaneet oikeat tiedot, mutta seuranta- ja tarkastuskäynneillä tarkistetaan muun muassa juuri tämä seikka.

Liiallisen tai päällekkäisen rahoituksen riskiä rajoittavat virkamiesten säännölliset yhteydet jäsenvaltioihin ja käynnit paikalla. Ainoastaan alle 50 miljoonan euron hankkeissa, jotka saavat osarahoitusta EAKR:sta, voi olla päällekkäisen rahoituksen riski. Koska taloudellinen tuki on tässä tapauksessa pienempi, jäsenvaltioita ei velvoiteta ilmoittamaan hankkeita komissiolle hyväksyntää varten. Jäsenvaltioiden hallinnointi- ja valvontajärjestelmillä ja tarkastuksilla kuitenkin vähennetään riskiä. Komissio myös muistuttaa jäsenvaltioita siitä, että TEN-T-rahoituksen saajien on toimitettava sille tiedot jatkossa saatavasta EAKR-rahoituksesta.

| 91. | — | Vuoden 2005 lomakkeissa otetaan selkeästi huomioon monista lähteistä saatavan rahoituksen ongelma. |
| --- | --- | --- |

91.

—

Vuoden 2005 lomakkeissa otetaan selkeästi huomioon monista lähteistä saatavan rahoituksen ongelma.

| — | Energian ja liikenteen pääosasto ja aluepolitiikan pääosasto laajentavat yhteistyötään siten, että siihen kuuluvat muun muassa sisäiset lausuntokierrokset, osallistuminen toisen pääosaston järjestämiin kokouksiin ja asiakirjojen vaihto silloin, kun siihen on tarvetta ja se on mahdollista. Komissio katsoo, että jo käytössä olevat valvontajärjestelmät ja tuensaajille asetettu järjestelmällisempi raportointivelvollisuus riittävät monesta lähteestä saatavan rahoituksen riskin välttämiseksi. Komissio tutkii mahdollisuutta perustaa erityinen tietokanta TEN-T-hankkeita varten. |
| --- | --- |

—

Energian ja liikenteen pääosasto ja aluepolitiikan pääosasto laajentavat yhteistyötään siten, että siihen kuuluvat muun muassa sisäiset lausuntokierrokset, osallistuminen toisen pääosaston järjestämiin kokouksiin ja asiakirjojen vaihto silloin, kun siihen on tarvetta ja se on mahdollista. Komissio katsoo, että jo käytössä olevat valvontajärjestelmät ja tuensaajille asetettu järjestelmällisempi raportointivelvollisuus riittävät monesta lähteestä saatavan rahoituksen riskin välttämiseksi. Komissio tutkii mahdollisuutta perustaa erityinen tietokanta TEN-T-hankkeita varten.

| — | Komissio tutkii tätä suositusta. |
| --- | --- |

—

Komissio tutkii tätä suositusta.

---

(1)  Tutkimuksilla tarkoitetaan hankkeen suunnitteluun liittyviä tutkimuksia, mukaan luettuina valmistelevat tutkimukset, toteutettavuustutkimukset ja arvioinnit sekä muut tekniset tukitoimet tai ennakolta toteutettavat toimet, joita tarvitaan hankesuunnitelman loppuunsaattamisessa ja hankkeen rahoitusta koskevien päätösten tekemisessä; näitä ovat esimerkiksi kohteiden tutkiminen ja rahoituspaketin valmistelu.

Töillä tarkoitetaan osien, järjestelmien ja palvelujen ostoa ja hankintaa sekä hankkeeseen liittyvien rakennustöiden toteuttamista ja laitteistojen asentamista, mukaan luettuna laitteistojen vastaanotto ja hankkeen käynnistäminen.

---