# Az Európai Unió C 81/2006

| | ISSN 1725-518X |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 81 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 49. évfolyam2006. április 4. |

ISSN 1725-518X

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 81

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

49. évfolyam2006. április 4.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | II   Előkészítő jogi aktusok |
| | Régiók Bizottsága |
| | 2005. október 12-13-i, 61. plenáris ülés |
| 2006/C 081/1 | Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: Az Európai Bizottságnak a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez címzett közleményei: A terrortámadásokkal kapcsolatos megelőzés, felkészültség és válaszlépések; A terrorizmus finanszírozásának megelőzése és leküzdése az információcserét, az átláthatóságot és a pénzügyi tranzakciók nyomon követhetőségét javító intézkedések révén; Terrorizmus elleni küzdelem: felkészülés és a következmények kezelése; A létfontosságú infrastruktúrák védelme a terrorizmus elleni küzdelemben | 1 |
| 2006/C 081/2 | Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: Hatékonyabb jogalkotás 2004 és Jobb szabályozás a növekedés és a munkahelyteremtés területén az Európai Unióban | 6 |
| 2006/C 081/3 | Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: Az Európai Bizottság közleménye: Harmadik helyzetjelentés a kohézióról: A növekedés, a munkahelyteremtés és a kohézió új partnersége felé | 11 |
| 2006/C 081/4 | Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: Integrált iránymutatások a növekedésről és a foglalkoztatásról (2005–2008) – Az Európai Bizottság elnökének közleménye Günter Verheugen alelnök, valamint Joaquín Almunia és Vladimír Špidla biztosok egyetértésével, melynek része a következő: Az Európai Bizottság ajánlása (az EK-Szerződés 99. cikke értelmében) a tagállamok és a Közösség gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról és Javaslat (az EK-Szerződés 128. cikke értelmében) a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló tanácsi határozatra | 13 |
| 2006/C 081/5 | Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: Az Európai Bizottság Európa szellemi tőkéjének mozgósítása: tegyük lehetővé az egyetemek teljes körű hozzájárulását a lisszaboni stratégiához! című közleménye | 16 |
| 2006/C 081/6 | Régiók Bizottsága: Saját kezdeményezésű vélemény – Tárgy: Az EU tengerrel kapcsolatos politikái – a fenntartható fejlődés kérdése a helyi és regionális önkormányzatok számára | 20 |
| 2006/C 081/7 | Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: Az Európai Bizottság közleménye a Tanács, az Európai Parlament, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság és a Régiók Bizottsága számára: Nyerjük meg a csatát a globális éghajlatváltozás ellen | 26 |
| 2006/C 081/8 | Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: Az Európai Bizottság közleménye a Tanács és az Európai Parlament részére: Az EU Fenntartható Fejlődési Stratégiájának 2005. évi felülvizsgálata: Előzetes összegzés és irányadás a jövőre vonatkozóan | 28 |
| 2006/C 081/9 | Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: Az elmélkedés időszaka: az Európai Unióról folytatott vita értékelésének struktúrája, témája és kerete | 32 |
| 2006/C 081/0 | Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: A nők és a szegénység az Európai Unióban | 37 |
| 2006/C 081/1 | Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: Javaslat a Horvátországgal létrehozott európai partnerségben szereplő elvekről, prioritásokról és feltételekről szóló tanácsi határozatra | 42 |
| 2006/C 081/2 | Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: Az Európai Bizottság közleménye a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek Az euro-mediterrán partnerség tizedik évfordulója: Munkaprogram – felkészülés a következő öt év kihívásaira | 46 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

II   Előkészítő jogi aktusok

Régiók Bizottsága

2005. október 12-13-i, 61. plenáris ülés

2006/C 081/1

Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: Az Európai Bizottságnak a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez címzett közleményei: A terrortámadásokkal kapcsolatos megelőzés, felkészültség és válaszlépések; A terrorizmus finanszírozásának megelőzése és leküzdése az információcserét, az átláthatóságot és a pénzügyi tranzakciók nyomon követhetőségét javító intézkedések révén; Terrorizmus elleni küzdelem: felkészülés és a következmények kezelése; A létfontosságú infrastruktúrák védelme a terrorizmus elleni küzdelemben

1

2006/C 081/2

Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: Hatékonyabb jogalkotás 2004 és Jobb szabályozás a növekedés és a munkahelyteremtés területén az Európai Unióban

6

2006/C 081/3

Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: Az Európai Bizottság közleménye: Harmadik helyzetjelentés a kohézióról: A növekedés, a munkahelyteremtés és a kohézió új partnersége felé

11

2006/C 081/4

Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: Integrált iránymutatások a növekedésről és a foglalkoztatásról (2005–2008) – Az Európai Bizottság elnökének közleménye Günter Verheugen alelnök, valamint Joaquín Almunia és Vladimír Špidla biztosok egyetértésével, melynek része a következő: Az Európai Bizottság ajánlása (az EK-Szerződés 99. cikke értelmében) a tagállamok és a Közösség gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról és Javaslat (az EK-Szerződés 128. cikke értelmében) a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló tanácsi határozatra

13

2006/C 081/5

Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: Az Európai Bizottság Európa szellemi tőkéjének mozgósítása: tegyük lehetővé az egyetemek teljes körű hozzájárulását a lisszaboni stratégiához! című közleménye

16

2006/C 081/6

Régiók Bizottsága: Saját kezdeményezésű vélemény – Tárgy: Az EU tengerrel kapcsolatos politikái – a fenntartható fejlődés kérdése a helyi és regionális önkormányzatok számára

20

2006/C 081/7

Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: Az Európai Bizottság közleménye a Tanács, az Európai Parlament, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság és a Régiók Bizottsága számára: Nyerjük meg a csatát a globális éghajlatváltozás ellen

26

2006/C 081/8

Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: Az Európai Bizottság közleménye a Tanács és az Európai Parlament részére: Az EU Fenntartható Fejlődési Stratégiájának 2005. évi felülvizsgálata: Előzetes összegzés és irányadás a jövőre vonatkozóan

28

2006/C 081/9

Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: Az elmélkedés időszaka: az Európai Unióról folytatott vita értékelésének struktúrája, témája és kerete

32

2006/C 081/0

Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: A nők és a szegénység az Európai Unióban

37

2006/C 081/1

Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: Javaslat a Horvátországgal létrehozott európai partnerségben szereplő elvekről, prioritásokról és feltételekről szóló tanácsi határozatra

42

2006/C 081/2

Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: Az Európai Bizottság közleménye a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek Az euro-mediterrán partnerség tizedik évfordulója: Munkaprogram – felkészülés a következő öt év kihívásaira

46

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

II Előkészítő jogi aktusok

Régiók Bizottsága

2005. október 12-13-i, 61. plenáris ülés

| 4.4.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 81/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 81/1

---

Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: Az Európai Bizottságnak a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez címzett közleményei: „A terrortámadásokkal kapcsolatos megelőzés, felkészültség és válaszlépések”; „A terrorizmus finanszírozásának megelőzése és leküzdése az információcserét, az átláthatóságot és a pénzügyi tranzakciók nyomon követhetőségét javító intézkedések révén”; „Terrorizmus elleni küzdelem: felkészülés és a következmények kezelése”; „A létfontosságú infrastruktúrák védelme a terrorizmus elleni küzdelemben”

(2006/C 81/01)

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA,

TEKINTETTEL az Európai Bizottságnak a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez címzett, 2004. október 20-i, „A terrortámadásokkal kapcsolatos megelőzés, felkészültség és válaszlépések” című közleményére (COM(2004) 698 final),

TEKINTETTEL az Európai Bizottságnak „A terrorizmus finanszírozásának megelőzése és leküzdése az információcserét, az átláthatóságot és a pénzügyi tranzakciók nyomon követhetőségét javító intézkedések révén” címmel a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett közleményére (COM(2004) 700 final),

TEKINTETTEL az Európai Bizottságnak a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez címzett, 2004. október 20-i, „Terrorizmus elleni küzdelem: felkészülés és a következmények kezelése” című közleményére (COM(2004) 701 final),

TEKINTETTEL az Európai Bizottságnak a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez címzett, 2004. október 20-i, „A létfontosságú infrastruktúrák védelme a terrorizmus elleni küzdelemben” című közleményére (COM(2004) 702 final),

TEKINTETTEL az Európai Bizottság 2004. november 12-én hozott döntésére, mely szerint az Európai Közösséget létrehozó szerződés 265. cikkének (1) bekezdése alapján a fenti tárgyban kikéri a Régiók Bizottsága véleményét,

TEKINTETTEL elnökének 2004. november 3-i határozatára, amelyben megbízza az „Alkotmányos ügyek és európai kormányzás” szakbizottságot, hogy véleményt dolgozzon ki a fenti tárgyban,

TEKINTETTEL az Európai Unióról szóló szerződésre, különösen annak I. címére – „Közös rendelkezések” – és VI. címére – „A büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködésre vonatkozó rendelkezések” –, valamint az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

TEKINTETTEL a 2004. október 29-én aláírt, az Európai Alkotmányt létrehozó szerződésre, különösen az első rész I. címére – „Az Unió meghatározása és célkitűzései” –, az „Alapvető Jogok Chartája” című második rész egészére, valamint a harmadik rész III. címének – „Belső politikák és tevékenységek” – „A szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésének térsége” című IV. fejezetére,

TEKINTETTEL az Európai Tanács 2001. szeptember 21-én elfogadott, a terrorizmus elleni küzdelemre vonatkozó cselekvési programjára,

TEKINTETTEL az Európai Tanács 2004. június 18-án elfogadott, a terrorizmus elleni küzdelemre vonatkozó átdolgozott cselekvési programjára,

TEKINTETTEL az Európai Tanács 2004. december 17-i ülésének következtetéseire,

TEKINTETTEL az Európai Tanács 2004. március 25-i, a terrorizmus elleni küzdelemre vonatkozó nyilatkozatára,

TEKINTETTEL a Tanács 2002. június 13-i, a terrorizmus elleni küzdelemre vonatkozó kerethatározatára,

TEKINTETTEL az európai letartóztatási parancsról és a tagállamok közötti kiadatási eljárásokról szóló, 2002. június 13-i tanácsi kerethatározatra,

TEKINTETTEL a közös nyomozócsoportokról szóló, 2002. június 13-i tanácsi kerethatározatra,

TEKINTETTEL az áldozatok büntetőeljárásbeli jogállásáról szóló, 2001. március 15-i tanácsi kerethatározatra,

TEKINTETTEL az Európai Parlamentnek a témában kiadott jelentéseire,

TEKINTETTEL a szabadságra, a biztonságra és a jog érvényesülésére alapuló térség helyi és regionális vetületéről szóló véleményére (CdR 61/2003 (1)),

TEKINTETTEL a támadásnak vagy fenyegetésnek kitett baszkföldi helyi képviselőket támogató állásfoglalására (CdR 72/2003 (2)),

TEKINTETTEL az Európai Parlament, a Tanács, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság és a Régiók Bizottsága számára az Európai Unió polgári védelmi lehetőségeinek megerősítéséről szóló európai bizottsági közleményre vonatkozó véleményére (CdR 241/2003 fin (3)),

TEKINTETTEL az Európai Bizottságnak a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez címzett, az Európai Unión belüli bűnmegelőzésről szóló közleményéről írott véleményére (CdR 355/2003 fin (4)),

TEKINTETTEL a „Fenntartható fejlődés” szakbizottság 2005. május 27-én Udinében elfogadott nyilatkozatára a határon átnyúló polgári védelemről,

TEKINTETTEL az „Alkotmányos ügyek és európai kormányzás” szakbizottság 2005. június 14-én elfogadott véleménytervezetére (CdR 465/2004 rev.1) (Előadó: Theodora BAKOGIANNI, Athén polgármestere (EL/EPP)),

| 1) | MIVEL az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikke arról rendelkezik, hogy az egyik alapvető célkitűzés az Uniót, mint „a szabadságra, a biztonságra és a jog érvényesülésére alapuló térséget” megtartani és továbbfejleszteni, és hogy ezt a célt megerősíti az Európai Alkotmányt létrehozó szerződés, amelynek „Az Unió Alapjogi Chartája” című második része II. címének – „Szabadságok” – II–66. cikke kifejezetten „jogot” biztosít minden személynek „a szabadsághoz és a biztonsághoz”, |
| --- | --- |

1)

MIVEL az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikke arról rendelkezik, hogy az egyik alapvető célkitűzés az Uniót, mint „a szabadságra, a biztonságra és a jog érvényesülésére alapuló térséget” megtartani és továbbfejleszteni, és hogy ezt a célt megerősíti az Európai Alkotmányt létrehozó szerződés, amelynek „Az Unió Alapjogi Chartája” című második része II. címének – „Szabadságok” – II–66. cikke kifejezetten „jogot” biztosít minden személynek „a szabadsághoz és a biztonsághoz”,

| 2) | MIVEL a közös európai terrorizmusellenes politika kidolgozása, illetve a nemzetek fölötti és nemzeti szinten illetékes hatóságok összehangolt fellépése feltétlenül szükséges, amennyiben ezt a jogot meg akarjuk őrizni, a fent említett közösségi célkitűzést pedig megvalósítani, |
| --- | --- |

2)

MIVEL a közös európai terrorizmusellenes politika kidolgozása, illetve a nemzetek fölötti és nemzeti szinten illetékes hatóságok összehangolt fellépése feltétlenül szükséges, amennyiben ezt a jogot meg akarjuk őrizni, a fent említett közösségi célkitűzést pedig megvalósítani,

| 3) | MIVEL a terrorfenyegetés a szabad és nyitott demokráciát támadja és maga a társadalom ellen követ el merényletet, |
| --- | --- |

3)

MIVEL a terrorfenyegetés a szabad és nyitott demokráciát támadja és maga a társadalom ellen követ el merényletet,

| 4) | MIVEL az alapvető jogok valós és hatékony védelme a közös európai gondolat alapját képezi, és az EU terrorizmus elleni küzdelemre irányuló cselekvési terve elkészítésének létfontosságú és csorbíthatatlan előfeltétele, |
| --- | --- |

4)

MIVEL az alapvető jogok valós és hatékony védelme a közös európai gondolat alapját képezi, és az EU terrorizmus elleni küzdelemre irányuló cselekvési terve elkészítésének létfontosságú és csorbíthatatlan előfeltétele,

| 5) | MIVEL számos államban a helyi és regionális hatóságok jelentős hatáskörrel rendelkeznek a biztonságot és a polgári védelmet érintő kérdésekben; illetve ők maguk is szerepet játszanak az infrastrukturális munkák politikáinak kidolgozásában, közel vannak a polgárokhoz, és jelentősen hozzájárulhatnak az európai közvélemény fogékonnyá tételéhez a terrorfenyegetéssel szemben, |
| --- | --- |

5)

MIVEL számos államban a helyi és regionális hatóságok jelentős hatáskörrel rendelkeznek a biztonságot és a polgári védelmet érintő kérdésekben; illetve ők maguk is szerepet játszanak az infrastrukturális munkák politikáinak kidolgozásában, közel vannak a polgárokhoz, és jelentősen hozzájárulhatnak az európai közvélemény fogékonnyá tételéhez a terrorfenyegetéssel szemben,

| 6) | MIVEL a közösségi döntéshozatal folyamatában az RB mint szervezet a helyi és regionális önkormányzatokat képviseli és a polgárközeli demokrácia védelmezőjeként lép fel, ezért közvetlenül érintett a terrorizmusellenes intézkedések gyakorlatba történő átültetése által, |
| --- | --- |

6)

MIVEL a közösségi döntéshozatal folyamatában az RB mint szervezet a helyi és regionális önkormányzatokat képviseli és a polgárközeli demokrácia védelmezőjeként lép fel, ezért közvetlenül érintett a terrorizmusellenes intézkedések gyakorlatba történő átültetése által,

a 2005. október 12-13-i 61. plenáris ülésén (az október 12-i ülésnapon) a következő véleményt fogadta el egyhangúlag:

1.   A Régiók Bizottságának álláspontjai

A Régiók Bizottsága

1.1   A „Terrortámadásokkal kapcsolatos megelőzés, felkészültség és válaszlépések” című európai bizottsági közleményre vonatkozó észrevételek

| 1.1.1 | köszönetét fejezi ki az Európai Bizottságnak a – kérelmére történt – felkérésért, amely hasznos precedensként kompenzációt jelent a jelenleg hatályos szerződésekből (egységesített szöveg, 22. cikk) és az európai alkotmányt létrehozó szerződésből (III–129. cikk) egyaránt hiányzó jogi alap miatt; |
| --- | --- |

1.1.1

köszönetét fejezi ki az Európai Bizottságnak a – kérelmére történt – felkérésért, amely hasznos precedensként kompenzációt jelent a jelenleg hatályos szerződésekből (egységesített szöveg, 22. cikk) és az európai alkotmányt létrehozó szerződésből (III–129. cikk) egyaránt hiányzó jogi alap miatt;

| 1.1.2 | üdvözli, hogy az Alapjogi Charta – amely külön fejezetet szentel az egyéni szabadságjogok védelmének és a jog érvényesülésének – beépült az alkotmányszerződésbe, amely kötelező jogi érvénnyel ruházza fel azt, és ezzel hozzájárul ahhoz, hogy az európai polgár fejében meggyökereztesse azt a gondolatot, hogy az Unió valóban „a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésének térségeként” fejlődik tovább; |
| --- | --- |

1.1.2

üdvözli, hogy az Alapjogi Charta – amely külön fejezetet szentel az egyéni szabadságjogok védelmének és a jog érvényesülésének – beépült az alkotmányszerződésbe, amely kötelező jogi érvénnyel ruházza fel azt, és ezzel hozzájárul ahhoz, hogy az európai polgár fejében meggyökereztesse azt a gondolatot, hogy az Unió valóban „a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésének térségeként” fejlődik tovább;

| 1.1.3 | támogatja az Európai Bizottság javaslatait, amelyeket „A terrortámadásokkal kapcsolatos megelőzés, felkészültség és válaszlépések” című közleményében megfogalmazott, ugyanakkor figyelmeztet arra, hogy azok általános jellegűek, és különösképpen megelégedését fejezi ki, hogy ezentúl egyetértés mutatkozik abban, hogy maga a terrorizmus magja elleni küzdelemben szükséges a társadalom egészének együttműködése, mind a további megelőző és büntetőjogi intézkedések, mind az új rendelkezések meghatározásakor, amely intézkedések a kollektív biztonság és az egyéni szabadság közötti egyensúly kellő tiszteletben tartása felett őrködnek; |
| --- | --- |

1.1.3

támogatja az Európai Bizottság javaslatait, amelyeket „A terrortámadásokkal kapcsolatos megelőzés, felkészültség és válaszlépések” című közleményében megfogalmazott, ugyanakkor figyelmeztet arra, hogy azok általános jellegűek, és különösképpen megelégedését fejezi ki, hogy ezentúl egyetértés mutatkozik abban, hogy maga a terrorizmus magja elleni küzdelemben szükséges a társadalom egészének együttműködése, mind a további megelőző és büntetőjogi intézkedések, mind az új rendelkezések meghatározásakor, amely intézkedések a kollektív biztonság és az egyéni szabadság közötti egyensúly kellő tiszteletben tartása felett őrködnek;

| 1.1.4 | javasolja megelőző intézkedések esetleges foganatosításának alapos megfontolását a terrorizmus erőszakos radikalizálódásával szemben, a fő célkitűzéssel, vagyis a polgárok biztonságának szavatolásával összefüggésben, mivel nem minden megelőző lépés jár együtt a gyakorlatban az alapvető jogok sérelmével; |
| --- | --- |

1.1.4

javasolja megelőző intézkedések esetleges foganatosításának alapos megfontolását a terrorizmus erőszakos radikalizálódásával szemben, a fő célkitűzéssel, vagyis a polgárok biztonságának szavatolásával összefüggésben, mivel nem minden megelőző lépés jár együtt a gyakorlatban az alapvető jogok sérelmével;

| 1.1.5 | emlékeztet azonban arra, hogy az összes tagállam még nem konkretizálta az európai közösségi szinten meghozott határozatokat a rasszizmus és idegengyűlölet elleni küzdelem tekintetében; |
| --- | --- |

1.1.5

emlékeztet azonban arra, hogy az összes tagállam még nem konkretizálta az európai közösségi szinten meghozott határozatokat a rasszizmus és idegengyűlölet elleni küzdelem tekintetében;

| 1.1.6 | megjegyzi, hogy még a terrorizmussal szembeni küzdelemre is igaz az, hogy a megelőzés számos, a helyi és regionális önkormányzatok által végrehajtott politikát fog át; |
| --- | --- |

1.1.6

megjegyzi, hogy még a terrorizmussal szembeni küzdelemre is igaz az, hogy a megelőzés számos, a helyi és regionális önkormányzatok által végrehajtott politikát fog át;

| 1.1.7 | úgy ítéli meg, hogy természetesen hasznos a biztonsági kérdésekről párbeszédet kezdeményezni a köz- és magánszektor között, ugyanakkor figyelmeztet azon veszélyekre, amelyek esetleg a – biztonsági okokból gyűjtött – személyes és kereskedelmi adatok védelmének megsértéséből fakadhatnak; |
| --- | --- |

1.1.7

úgy ítéli meg, hogy természetesen hasznos a biztonsági kérdésekről párbeszédet kezdeményezni a köz- és magánszektor között, ugyanakkor figyelmeztet azon veszélyekre, amelyek esetleg a – biztonsági okokból gyűjtött – személyes és kereskedelmi adatok védelmének megsértéséből fakadhatnak;

| 1.1.8 | teljes mértékben elégedett az Európai Bizottság azon erőfeszítéseivel, amelyeket a terrortámadások áldozatai és azok családjai védelmében, továbbá a közvélemény fogékonnyá tételében fejt ki, és egyetértését fejezi ki egy olyan mechanizmus létrehozásával kapcsolatban, amely az egész Európai Unióra elosztja egy kivételes károkat okozó esemény gazdasági terhét; |
| --- | --- |

1.1.8

teljes mértékben elégedett az Európai Bizottság azon erőfeszítéseivel, amelyeket a terrortámadások áldozatai és azok családjai védelmében, továbbá a közvélemény fogékonnyá tételében fejt ki, és egyetértését fejezi ki egy olyan mechanizmus létrehozásával kapcsolatban, amely az egész Európai Unióra elosztja egy kivételes károkat okozó esemény gazdasági terhét;

| 1.1.9 | azon a véleményen van, hogy a rendőrségi és igazságügyi együttműködés integrálása az átfogó politikákba hatékonyabbá fogja tenni a terrorizmus elleni küzdelmet, ugyanakkor rámutat, hogy ez a fajta beépítés a kapcsolódó hatáskörök szigorú megszabását feltételezi; |
| --- | --- |

1.1.9

azon a véleményen van, hogy a rendőrségi és igazságügyi együttműködés integrálása az átfogó politikákba hatékonyabbá fogja tenni a terrorizmus elleni küzdelmet, ugyanakkor rámutat, hogy ez a fajta beépítés a kapcsolódó hatáskörök szigorú megszabását feltételezi;

| 1.1.10 | egyetért azzal, hogy a terrorizmus elleni küzdelem beépüljön az Európai Unió külkapcsolataiba; |
| --- | --- |

1.1.10

egyetért azzal, hogy a terrorizmus elleni küzdelem beépüljön az Európai Unió külkapcsolataiba;

| 1.1.11 | támogatja, hogy meg kellene erősíteni a terrortámadások vagy hasonló veszélyhelyzetek esetében az illetékes nemzeti és nemzetek feletti hatóságok közötti belső kommunikációs rendszereket, valamint a köztük és a nyilvánosság között lévőket, és külön hangsúlyozza a felhasználói fórum konkretizálásának jelentőségét, amely utat nyitna a szóban forgó eszközök hatékony megvalósításához; |
| --- | --- |

1.1.11

támogatja, hogy meg kellene erősíteni a terrortámadások vagy hasonló veszélyhelyzetek esetében az illetékes nemzeti és nemzetek feletti hatóságok közötti belső kommunikációs rendszereket, valamint a köztük és a nyilvánosság között lévőket, és külön hangsúlyozza a felhasználói fórum konkretizálásának jelentőségét, amely utat nyitna a szóban forgó eszközök hatékony megvalósításához;

| 1.1.12 | úgy véli, hogy szorosabb együttműködést szükséges kialakítani a tájékoztatás területén, egyrészt az Europol és az Eurojust, másrészt az illetékes nemzeti hatóságok között, ugyanakkor hangsúlyozza, hogy ennek az együttműködésnek egy világosan meghatározott intézményi keretbe kell illeszkednie; |
| --- | --- |

1.1.12

úgy véli, hogy szorosabb együttműködést szükséges kialakítani a tájékoztatás területén, egyrészt az Europol és az Eurojust, másrészt az illetékes nemzeti hatóságok között, ugyanakkor hangsúlyozza, hogy ennek az együttműködésnek egy világosan meghatározott intézményi keretbe kell illeszkednie;

| 1.1.13 | helyesli a tudományos és technológiai kutatás erősítését a biztonság területén; |
| --- | --- |

1.1.13

helyesli a tudományos és technológiai kutatás erősítését a biztonság területén;

1.2   „A terrorizmus finanszírozásának megelőzése és leküzdése az információcserét, az átláthatóságot és a pénzügyi tranzakciók nyomon követhetőségét javító intézkedések révén” című európai bizottsági közleményre vonatkozó észrevételek

| 1.2.1 | egyetért azzal, hogy a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelem egyszerre foglalja magában az információcsere területén történő együttműködés javítását és a pénzügyi tranzakciók nyomon követhetőségének erősítését, valamint a jogalanyok átláthatóságának növelését; |
| --- | --- |

1.2.1

egyetért azzal, hogy a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelem egyszerre foglalja magában az információcsere területén történő együttműködés javítását és a pénzügyi tranzakciók nyomon követhetőségének erősítését, valamint a jogalanyok átláthatóságának növelését;

| 1.2.2 | megelégedéssel állapítja meg, hogy az Európai Bizottság egyensúly keresésére törekszik – amelyet mindig kényes elérni – egyfelől a már említett intézkedések megvalósítása, másfelől az egyéni szabadságjogok védelme között, mindezt az Alapjogi Charta szellemében; |
| --- | --- |

1.2.2

megelégedéssel állapítja meg, hogy az Európai Bizottság egyensúly keresésére törekszik – amelyet mindig kényes elérni – egyfelől a már említett intézkedések megvalósítása, másfelől az egyéni szabadságjogok védelme között, mindezt az Alapjogi Charta szellemében;

| 1.2.3 | tudomásul veszi az illetékes hatóságok közötti információcsere területén tapasztalható fejlődést és támogatja a közös nyomozócsoportok felállítását, amelyek ügyészeket és bírákat is számlálnak soraikban; |
| --- | --- |

1.2.3

tudomásul veszi az illetékes hatóságok közötti információcsere területén tapasztalható fejlődést és támogatja a közös nyomozócsoportok felállítását, amelyek ügyészeket és bírákat is számlálnak soraikban;

| 1.2.4 | felhívja a figyelmet arra, hogy a további együttműködési, adatcsere- és információcsere-mechanizmusok kialakítása a hatóságok és a pénzügyi szervezetek között azt feltételezi, hogy előzetesen rendelkezéseket kell hozni annak meghatározására, hogy a tárgyban pontosan hol is húzódnak a hatáskörök, és milyen lehetőségek vannak az érintett információk hasznosítására; |
| --- | --- |

1.2.4

felhívja a figyelmet arra, hogy a további együttműködési, adatcsere- és információcsere-mechanizmusok kialakítása a hatóságok és a pénzügyi szervezetek között azt feltételezi, hogy előzetesen rendelkezéseket kell hozni annak meghatározására, hogy a tárgyban pontosan hol is húzódnak a hatáskörök, és milyen lehetőségek vannak az érintett információk hasznosítására;

| 1.2.5 | úgy véli, hogy nemzetek feletti szinten a terrorista eszközök azonosítására, befagyasztására és elkobzására hivatott nemzeti szervek létrehozását támogató tevékenység csak akkor bizonyul hatékonynak, ha minden tagállamban egyformán konkretizálódik, tekintettel a különböző nemzeti jogi határozatok terén ma megfigyelhető eltérésekre; |
| --- | --- |

1.2.5

úgy véli, hogy nemzetek feletti szinten a terrorista eszközök azonosítására, befagyasztására és elkobzására hivatott nemzeti szervek létrehozását támogató tevékenység csak akkor bizonyul hatékonynak, ha minden tagállamban egyformán konkretizálódik, tekintettel a különböző nemzeti jogi határozatok terén ma megfigyelhető eltérésekre;

| 1.2.6 | hangsúlyozza, hogy az elektronikus bizonyítékok gyűjtését és bíróság előtti felhasználását illetően tekintetbe kellene venni, és meg kellene vizsgálni azokat a kérdéseket, amelyek egyrészt az említett bizonyítékok felhasználásának korlátaihoz, másrészt más személyeknek a vonatkozó programokba történő beavatkozása veszélyéhez kapcsolódnak; |
| --- | --- |

1.2.6

hangsúlyozza, hogy az elektronikus bizonyítékok gyűjtését és bíróság előtti felhasználását illetően tekintetbe kellene venni, és meg kellene vizsgálni azokat a kérdéseket, amelyek egyrészt az említett bizonyítékok felhasználásának korlátaihoz, másrészt más személyeknek a vonatkozó programokba történő beavatkozása veszélyéhez kapcsolódnak;

| 1.2.7 | elismeri, hogy további jogszabályok lesznek szükségesek a határokon átnyúló tőkeáramlás hatékony nyomon követésének biztosításához; |
| --- | --- |

1.2.7

elismeri, hogy további jogszabályok lesznek szükségesek a határokon átnyúló tőkeáramlás hatékony nyomon követésének biztosításához;

| 1.2.8 | védelmébe veszi azt az állítást, hogy az Európai Unió pénzügyi szervezetei számára az ügyfeleik személyazonosságának ellenőrzése, azok azonosító adatainak rögzítése és személyazonosító okmányok mintáit tartalmazó elektronikus adatbázis létrehozása tekintetében a közös normák minimális küszöbének meghatározása olyan intézkedéseket jelent, amelyek külön – speciális szakértők általi – kidolgozást igényelnek, amennyiben ezek az intézkedések jelentősen sértik az egyénnek a személyes adatok védelméhez fűződő szabadságjogait; |
| --- | --- |

1.2.8

védelmébe veszi azt az állítást, hogy az Európai Unió pénzügyi szervezetei számára az ügyfeleik személyazonosságának ellenőrzése, azok azonosító adatainak rögzítése és személyazonosító okmányok mintáit tartalmazó elektronikus adatbázis létrehozása tekintetében a közös normák minimális küszöbének meghatározása olyan intézkedéseket jelent, amelyek külön – speciális szakértők általi – kidolgozást igényelnek, amennyiben ezek az intézkedések jelentősen sértik az egyénnek a személyes adatok védelméhez fűződő szabadságjogait;

| 1.2.9 | szükségesnek tartja, hogy kiterjedtebb párbeszéd jöjjön létre a minimumszabályok bevezetésének kérdéséről a humanitárius vagy nonprofit szektor átláthatóságát érintő jogszabályokat illetően; |
| --- | --- |

1.2.9

szükségesnek tartja, hogy kiterjedtebb párbeszéd jöjjön létre a minimumszabályok bevezetésének kérdéséről a humanitárius vagy nonprofit szektor átláthatóságát érintő jogszabályokat illetően;

| 1.2.10 | megjegyzi, hogy a terrorszervezetek európai listájának felállításánál tapasztalható nehézségek még nem simultak el. |
| --- | --- |

1.2.10

megjegyzi, hogy a terrorszervezetek európai listájának felállításánál tapasztalható nehézségek még nem simultak el.

1.3   A „Terrortámadásokkal kapcsolatos megelőzés, felkészültség és válaszlépések” című európai bizottsági közleményre vonatkozó észrevételek

| 1.3.1 | megelégedéssel állapítja meg, hogy javaslatot hoztak a polgári védelmi mechanizmusok megerősítésére, és egyetért azzal az elemzéssel, amely szerint a szolidaritáson alapuló kollektív cselekvés megfelelő és jól célzott reakciót biztosíthat a terrorcselekményekkel szemben; |
| --- | --- |

1.3.1

megelégedéssel állapítja meg, hogy javaslatot hoztak a polgári védelmi mechanizmusok megerősítésére, és egyetért azzal az elemzéssel, amely szerint a szolidaritáson alapuló kollektív cselekvés megfelelő és jól célzott reakciót biztosíthat a terrorcselekményekkel szemben;

| 1.3.2 | ismételten hangsúlyozza az érintett szolgálatok személyzetének tagjai számára nyújtandó módszertani képzés sikerre vitelének jelentőségét, és sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a tagállamok eddig nem fordítottak erre különleges figyelmet; |
| --- | --- |

1.3.2

ismételten hangsúlyozza az érintett szolgálatok személyzetének tagjai számára nyújtandó módszertani képzés sikerre vitelének jelentőségét, és sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a tagállamok eddig nem fordítottak erre különleges figyelmet;

| 1.3.3 | elfogadja az európai szinten már meglévő, a terrortámadással sújtott tagállamok segítségére siető összes polgári védelmi erőforrás feltérképezésére vonatkozó javaslatot, annak érdekében, hogy egy terrortámadás következményeire való felkészülés és annak kezelése a lehető leghatékonyabb lehessen helyi és regionális szinten; |
| --- | --- |

1.3.3

elfogadja az európai szinten már meglévő, a terrortámadással sújtott tagállamok segítségére siető összes polgári védelmi erőforrás feltérképezésére vonatkozó javaslatot, annak érdekében, hogy egy terrortámadás következményeire való felkészülés és annak kezelése a lehető leghatékonyabb lehessen helyi és regionális szinten;

| 1.3.4 | úgy véli, hogy egészen különleges jelentősége van a közösségi egészségvédelmi mechanizmusoknak, és feltétlenül szükségesnek tartja, hogy a nemzeti hatóságok nagyobb mértékben részt vegyenek ezekben, mégpedig összehangoltan cselekedve; |
| --- | --- |

1.3.4

úgy véli, hogy egészen különleges jelentősége van a közösségi egészségvédelmi mechanizmusoknak, és feltétlenül szükségesnek tartja, hogy a nemzeti hatóságok nagyobb mértékben részt vegyenek ezekben, mégpedig összehangoltan cselekedve;

| 1.3.5 | állást foglal egy olyan riadórendszer bevezetése mellett, amely központi szinten, illetve a rendőrségi szervezeti egységek szintjén fogja össze a már működő különféle európai eszközöket, és egyetért azzal az elgondolással, hogy szükséges egy válságkezelési központ létrehozása; |
| --- | --- |

1.3.5

állást foglal egy olyan riadórendszer bevezetése mellett, amely központi szinten, illetve a rendőrségi szervezeti egységek szintjén fogja össze a már működő különféle európai eszközöket, és egyetért azzal az elgondolással, hogy szükséges egy válságkezelési központ létrehozása;

1.4   „A létfontosságú infrastruktúrák védelme a terrorizmus elleni küzdelemben” című európai bizottsági közleményre vonatkozó észrevételek

| 1.4.1 | teljes mértékben elfogadja azt a megállapítást, hogy egy, a létfontosságú infrastruktúrák elleni terrortámadás – mint az „internetes terrorizmus” – óriási kockázatot jelent majd, amikor az adott válsággal való szembenézésről és annak hatékony kezeléséről lesz szó; |
| --- | --- |

1.4.1

teljes mértékben elfogadja azt a megállapítást, hogy egy, a létfontosságú infrastruktúrák elleni terrortámadás – mint az „internetes terrorizmus” – óriási kockázatot jelent majd, amikor az adott válsággal való szembenézésről és annak hatékony kezeléséről lesz szó;

| 1.4.2 | helyesnek tartja a kritikus infrastruktúrák meghatározásához alapul szolgáló, javasolt kritériumokat, amelyeket még nemzeti szinten is finomítani kellene, figyelembe véve az ágazati és kollektív tapasztalatot, hangsúlyozva, hogy egy homogén védelmi szintre kell törekedni; |
| --- | --- |

1.4.2

helyesnek tartja a kritikus infrastruktúrák meghatározásához alapul szolgáló, javasolt kritériumokat, amelyeket még nemzeti szinten is finomítani kellene, figyelembe véve az ágazati és kollektív tapasztalatot, hangsúlyozva, hogy egy homogén védelmi szintre kell törekedni;

| 1.4.3 | leszögezi, hogy a közösségi jog szintjén a főbb vonalakat lefektették a létfontosságú infrastruktúrák védelme területén, és úgy véli, hogy ezentúl aktívan részt kell vennie a további jogalkotási javaslatok kidolgozásában; |
| --- | --- |

1.4.3

leszögezi, hogy a közösségi jog szintjén a főbb vonalakat lefektették a létfontosságú infrastruktúrák védelme területén, és úgy véli, hogy ezentúl aktívan részt kell vennie a további jogalkotási javaslatok kidolgozásában;

| 1.4.4 | támogatja a létfontosságú infrastruktúrák európai védelmi programjának, illetve egy erre vonatkozó riadórendszernek a felállítását, továbbá felhívja a figyelmet arra, hogy ahhoz, hogy ezek az intézkedések hatékonyak legyenek, feltétlenül szükséges, hogy a Régiók Bizottsága aktívan részt vegyen azok kidolgozásában és megvalósításában. |
| --- | --- |

1.4.4

támogatja a létfontosságú infrastruktúrák európai védelmi programjának, illetve egy erre vonatkozó riadórendszernek a felállítását, továbbá felhívja a figyelmet arra, hogy ahhoz, hogy ezek az intézkedések hatékonyak legyenek, feltétlenül szükséges, hogy a Régiók Bizottsága aktívan részt vegyen azok kidolgozásában és megvalósításában.

2.   A Régiók Bizottsága ajánlásai

A Régiók Bizottsága

2.1   „A terrortámadásokkal kapcsolatos megelőzés, felkészültség és válaszlépések”

| 2.1.1 | indítványozza, hogy intézményes keretek között ösztönözzék a terrorizmus elleni kommunikációs politikát, valamint a helyi és regionális szinten kapcsolódó központok létrehozását, mivel a nyilvános viták megszervezése a nyitott demokratikus társadalom egyik legjobb védekezését jelenti a – magukba zárkózott – terrorszervezetekkel szemben; |
| --- | --- |

2.1.1

indítványozza, hogy intézményes keretek között ösztönözzék a terrorizmus elleni kommunikációs politikát, valamint a helyi és regionális szinten kapcsolódó központok létrehozását, mivel a nyilvános viták megszervezése a nyitott demokratikus társadalom egyik legjobb védekezését jelenti a – magukba zárkózott – terrorszervezetekkel szemben;

| 2.1.2 | javasolja, hogy kérjék a helyi és regionális hatóságok részvételét a rasszizmus és az idegengyűlölet elleni küzdelem érdekében hozandó intézkedésekben, hogy ezáltal könnyebb legyen a közösségi politika végrehajtása e területen; |
| --- | --- |

2.1.2

javasolja, hogy kérjék a helyi és regionális hatóságok részvételét a rasszizmus és az idegengyűlölet elleni küzdelem érdekében hozandó intézkedésekben, hogy ezáltal könnyebb legyen a közösségi politika végrehajtása e területen;

| 2.1.3 | olyan, a terrorizmus áldozatai érdekében folytatott politikákért felelős európai egység létrehozását ajánlja a Tanácsnak, amely a terrorizmusellenes európai koordinátor felelősségi és illetékességi körébe tartozna, és amely összehangoló szerepet játszana azokkal a központokkal, amelyek a terrortámadások áldozatai és azok családjai számára támogatást és segítséget nyújtanak, és amelyekben részt vennének a helyi és regionális hatóságok képviselői is, továbbá kéri, hogy erre a célra megfelelő pénzeszközök álljanak rendelkezésre a közösségi költségvetésből; |
| --- | --- |

2.1.3

olyan, a terrorizmus áldozatai érdekében folytatott politikákért felelős európai egység létrehozását ajánlja a Tanácsnak, amely a terrorizmusellenes európai koordinátor felelősségi és illetékességi körébe tartozna, és amely összehangoló szerepet játszana azokkal a központokkal, amelyek a terrortámadások áldozatai és azok családjai számára támogatást és segítséget nyújtanak, és amelyekben részt vennének a helyi és regionális hatóságok képviselői is, továbbá kéri, hogy erre a célra megfelelő pénzeszközök álljanak rendelkezésre a közösségi költségvetésből;

| 2.1.4 | felvállalja – az Európai Unió illetékes intézményi szerveivel együttműködésben – a harmadik országokkal való jószomszédi kapcsolatokat ösztönző cselekvési program kidolgozását, ezzel támogatva a terrorizmusellenes küzdelem közösségi stratégiai politikáját a külkapcsolatok területén; |
| --- | --- |

2.1.4

felvállalja – az Európai Unió illetékes intézményi szerveivel együttműködésben – a harmadik országokkal való jószomszédi kapcsolatokat ösztönző cselekvési program kidolgozását, ezzel támogatva a terrorizmusellenes küzdelem közösségi stratégiai politikáját a külkapcsolatok területén;

| 2.1.5 | arra ösztönzi az Európai Uniót és a tagállamokat, hogy külkapcsolataikban segítsék elő az ENSZ által szorgalmazott Globális Egyezmény a Nemzetközi Terrorizmusról gyors megkötését; |
| --- | --- |

2.1.5

arra ösztönzi az Európai Uniót és a tagállamokat, hogy külkapcsolataikban segítsék elő az ENSZ által szorgalmazott Globális Egyezmény a Nemzetközi Terrorizmusról gyors megkötését;

2.2   „A terrorizmus finanszírozásának megelőzése és leküzdése az információcserét, az átláthatóságot és a pénzügyi tranzakciók nyomon követhetőségét javító intézkedések révén”

| 2.2.1 | javasolja egy – független testület által gyakorolt – kiterjedtebb ellenőrzés bevezetését az információk gyűjtése és kezelése során az illetékes hatóságok által hozott intézkedésekkel kapcsolatosan, továbbá a pénzügyi tranzakciók nyomon követhetőségének erősítését; |
| --- | --- |

2.2.1

javasolja egy – független testület által gyakorolt – kiterjedtebb ellenőrzés bevezetését az információk gyűjtése és kezelése során az illetékes hatóságok által hozott intézkedésekkel kapcsolatosan, továbbá a pénzügyi tranzakciók nyomon követhetőségének erősítését;

| 2.2.2 | ebben az összefüggésben megismétli az Európai Bizottsághoz intézett felhívását, hogy terjesszen elő javaslatot a személyes adatok védelméről és kiszolgáltatásának tilalmáról a terrorizmus elleni küzdelem keretében, a polgárok alapvető jogainak védelme érdekében; |
| --- | --- |

2.2.2

ebben az összefüggésben megismétli az Európai Bizottsághoz intézett felhívását, hogy terjesszen elő javaslatot a személyes adatok védelméről és kiszolgáltatásának tilalmáról a terrorizmus elleni küzdelem keretében, a polgárok alapvető jogainak védelme érdekében;

| 2.2.3 | indítványozza, hogy jogszabályban határolják körül a helyi és regionális hatóságok cselekvési terét az információ gyűjtése és rendszerezett cseréje tekintetében; |
| --- | --- |

2.2.3

indítványozza, hogy jogszabályban határolják körül a helyi és regionális hatóságok cselekvési terét az információ gyűjtése és rendszerezett cseréje tekintetében;

| 2.2.4 | támogatja egy speciális bizottság felállítását, amely gondosan vizsgálná egyrészt a terroristaeszközök azonosítására, felkutatására, befagyasztására és elkobzására hivatott nemzeti szervezetek létrehozását – figyelembe véve a tagállamok különböző jogrendszere közötti eltéréseket –, másrészt a többi, nemzetek feletti és nemzeti szintű hatósággal történő együttműködést, és mindenesetre azt javasolja, hogy az említett szervezetek tevékenységét bírósági ellenőrzés alá lehessen vonni; |
| --- | --- |

2.2.4

támogatja egy speciális bizottság felállítását, amely gondosan vizsgálná egyrészt a terroristaeszközök azonosítására, felkutatására, befagyasztására és elkobzására hivatott nemzeti szervezetek létrehozását – figyelembe véve a tagállamok különböző jogrendszere közötti eltéréseket –, másrészt a többi, nemzetek feletti és nemzeti szintű hatósággal történő együttműködést, és mindenesetre azt javasolja, hogy az említett szervezetek tevékenységét bírósági ellenőrzés alá lehessen vonni;

| 2.2.5 | követeli, hogy kifejezett módon tegyék hivatalossá a helyi és regionális önkormányzatok egy képviselőjének részvételét a biztonsággal foglalkozó konzultatív bizottságban, és kéri, hogy a közösségi költségvetés külön tételt szenteljen a tárgyi kutatási programok finanszírozásának; |
| --- | --- |

2.2.5

követeli, hogy kifejezett módon tegyék hivatalossá a helyi és regionális önkormányzatok egy képviselőjének részvételét a biztonsággal foglalkozó konzultatív bizottságban, és kéri, hogy a közösségi költségvetés külön tételt szenteljen a tárgyi kutatási programok finanszírozásának;

2.3   „Terrorizmus elleni küzdelem: felkészülés és a következmények kezelése”

| 2.3.1 | módszertani képzés bevezetését ajánlja azon személyek számára, akik részt vesznek a helyi és regionális szintű polgári védelmi szolgálatokat biztosító szervezetekben, továbbá javasolja, hogy ez a képzés segítséget nyújtson a probléma, a válságelemzés, illetve a nyilvánossággal történő kommunikáció kezelését szolgáló program használatához, és ezenkívül képzési programok cseréjét is tartalmazza; |
| --- | --- |

2.3.1

módszertani képzés bevezetését ajánlja azon személyek számára, akik részt vesznek a helyi és regionális szintű polgári védelmi szolgálatokat biztosító szervezetekben, továbbá javasolja, hogy ez a képzés segítséget nyújtson a probléma, a válságelemzés, illetve a nyilvánossággal történő kommunikáció kezelését szolgáló program használatához, és ezenkívül képzési programok cseréjét is tartalmazza;

| 2.3.2 | intézményi szerepének kibővítését követeli a polgári védelmi eszköztár európai támogatási politikájának kidolgozásában; |
| --- | --- |

2.3.2

intézményi szerepének kibővítését követeli a polgári védelmi eszköztár európai támogatási politikájának kidolgozásában;

| 2.3.3 | kéri annak kifejezett előírását, hogy a helyi és regionális önkormányzatok egy képviselőjének részt kell vennie a válságkezelő központ munkájában; |
| --- | --- |

2.3.3

kéri annak kifejezett előírását, hogy a helyi és regionális önkormányzatok egy képviselőjének részt kell vennie a válságkezelő központ munkájában;

| 2.3.4 | kiáll a szilárdan strukturált helyi hálózatok mellett, amelyek operatív központokként működhetnének, mivel erős riasztási, illetve koordinációs képességgel rendelkeznek sürgősségi helyzetek esetére, az analóg nemzeti és nemzetek feletti szinten illetékes szereplőkkel való kommunikáció lehetőségét is beleértve, |
| --- | --- |

2.3.4

kiáll a szilárdan strukturált helyi hálózatok mellett, amelyek operatív központokként működhetnének, mivel erős riasztási, illetve koordinációs képességgel rendelkeznek sürgősségi helyzetek esetére, az analóg nemzeti és nemzetek feletti szinten illetékes szereplőkkel való kommunikáció lehetőségét is beleértve,

| 2.3.5 | megismétli a városi biztonság európai megfigyelőközpontja létrehozására tett felhívását, amely összefogná a tagállamok helyi és regionális hatóságainak képviselőit, és amely minden információval ellátná a Régiók Bizottságát – valamint minden más, a tárgyban illetékes európai intézményi szervet – a politikák kidolgozását, a kutatások támogatását és összehangolását, a biztonsági adatok gyűjtését, rendszerezését és feldolgozását illetően, különösen a példák és bevált gyakorlatok ismertetése, valamint regionális és helyi szintű partnerségek kialakítása révén; |
| --- | --- |

2.3.5

megismétli a városi biztonság európai megfigyelőközpontja létrehozására tett felhívását, amely összefogná a tagállamok helyi és regionális hatóságainak képviselőit, és amely minden információval ellátná a Régiók Bizottságát – valamint minden más, a tárgyban illetékes európai intézményi szervet – a politikák kidolgozását, a kutatások támogatását és összehangolását, a biztonsági adatok gyűjtését, rendszerezését és feldolgozását illetően, különösen a példák és bevált gyakorlatok ismertetése, valamint regionális és helyi szintű partnerségek kialakítása révén;

2.4   „A létfontosságú infrastruktúrák védelme a terrorizmus elleni küzdelemben”

| 2.4.1 | javasolja egy bizottság felállítását, amelynek speciális feladata azon kritériumok kidolgozása lenne, amelyeket a tagállamok javasolnak a kritikus infrastruktúrák meghatározására, és kéri, hogy ebben a bizottságban intézményes keretek között részt vehessen a helyi és regionális önkormányzatok tagállamonként egy képviselője, ezzel segítve a kritikus infrastruktúrák védelmére vonatkozó európai program kidolgozását és végrehajtását; |
| --- | --- |

2.4.1

javasolja egy bizottság felállítását, amelynek speciális feladata azon kritériumok kidolgozása lenne, amelyeket a tagállamok javasolnak a kritikus infrastruktúrák meghatározására, és kéri, hogy ebben a bizottságban intézményes keretek között részt vehessen a helyi és regionális önkormányzatok tagállamonként egy képviselője, ezzel segítve a kritikus infrastruktúrák védelmére vonatkozó európai program kidolgozását és végrehajtását;

| 2.4.2 | javasolja, hogy minden egyes létfontosságú infrastruktúra védelmére nemzeti szintű központok jöjjenek létre, amelyekben részt vesznek a helyi és regionális önkormányzatok képviselői, és amelyek egymás között horizontális szinten kommunikálva és közvetlen együttműködésben hozzájárulnak a problémák megoldásához, és javaslatokat tesznek; |
| --- | --- |

2.4.2

javasolja, hogy minden egyes létfontosságú infrastruktúra védelmére nemzeti szintű központok jöjjenek létre, amelyekben részt vesznek a helyi és regionális önkormányzatok képviselői, és amelyek egymás között horizontális szinten kommunikálva és közvetlen együttműködésben hozzájárulnak a problémák megoldásához, és javaslatokat tesznek;

| 2.4.3 | indítványozza, hogy módszeresen ösztönözzék a kritikus infrastruktúrák szolgáltatóinak egyes alkalmazottait arra, hogy speciális végzettséget szerezzenek az ellenőrző rendszerek és informatikai hálózatok területén. |
| --- | --- |

2.4.3

indítványozza, hogy módszeresen ösztönözzék a kritikus infrastruktúrák szolgáltatóinak egyes alkalmazottait arra, hogy speciális végzettséget szerezzenek az ellenőrző rendszerek és informatikai hálózatok területén.

Brüsszel, 2005. október 12.

A Régiók Bizottsága

elnöke

Peter STRAUB

---

(1)  HL C 73, 2004. 03. 23., 41. o.

1

(2)  HL C 244, 2003. 10. 10., 53. o.

2

(3)  HL C 43, 2005. 02. 18., 38. o.

3

(4)  HL C 43, 2005. 02. 18., 10. o.

4

---

| 4.4.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 81/6 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 81/6

---

Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: „Hatékonyabb jogalkotás 2004” és „Jobb szabályozás a növekedés és a munkahelyteremtés területén az Európai Unióban”

(2006/C 81/02)

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA,

TEKINTETTEL az Európai Bizottság 2005. március 21-i, „Hatékonyabb jogalkotás 2004” című jelentésére – COM(2005) 98 final – és annak mellékletére – SEC(2005) 364 –,

TEKINTETTEL az Európai Bizottság 2005. március 16-i közleményére „
  Jobb szabályozás a növekedés és a munkahelyteremtés területén az Európai Unióban
  ” címmel – COM(2205) 97 final és melléklete, SEC(2005) 175,

TEKINTETTEL az Európai Bizottság 2005. március 21-i határozatára, mely szerint az Európai Közösséget létrehozó szerződés 265. cikkének első bekezdése alapján a fenti témában kikéri a Régiók Bizottságának véleményét,

TEKINTETTEL elnökének 2005. január 20-i határozatára, mely szerint megbízza az „Alkotmányos ügyek és európai kormányzás” szakbizottságot, hogy a fenti témában véleményt dolgozzon ki,

TEKINTETTEL
  „az Európai Bizottság és a Régiók Bizottsága közötti együttműködés szabályairól szóló jegyzőkönyv”-re, melyet a két elnök 2001. szeptember 20-án írt alá (DI CdR 81/2001 rev 1),

TEKINTETTEL
  az „Európai kormányzás”-ról 2001. július 25-én kiadott Fehér Könyv-re (COM (2001) 428 final),

TEKINTETTEL a Régiók Bizottsága 2003. július 2-án, „Az európai kormányzásról szóló fehér könyv nyomon követése” tárgyában kiadott átfogó véleményére (CdR 19/2003 fin (1)),

TEKINTETTEL a Régiók Bizottsága 2003. november 20-án, „A jobb jogalkotásról 2002” és „Az acquis naprakésszé tétele és egyszerűsítése” tárgyában alkotott véleményére (CdR 62/2003 (2));

TEKINTETTEL az „Alkotmányos ügyek és európai kormányzás” szakbizottság 2005. februán 5-én „A szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazása és ellenőrzése” tárgyában kiadott véleményére (CdR 220/2004),

TEKINTETTEL az „Alkotmányos ügyek és európai kormányzás” szakbizottság által 2005. május 13-án Vitoria-Gasteizben (Spanyolország), „A területi kormányzás – a hatékonyság és demokrácia kihívása az Európai Unió számára” témájában rendezett szeminárium végén elfogadott nyilatkozatra (CdR 125/2005 fin),

TEKINTETTEL az „Alkotmányos ügyek és európai kormányzás” szakbizottság által 2005. jónius 14-én elfogadott véleménytervezetre (CdR 121/2005 rev ...) (előadó: Michel DELEBARRE, egykori miniszter, Dunkerque polgármestere FR/PES).

| 1) | MIVEL a szubszidiaritás, az arányosság és a polgárközelség elvének jobb érvényesülése igen fontos egy, a polgárok számára érthető, egyszerű és egyértelmű európai jogalkotás kialakításához, |
| --- | --- |

1)

MIVEL a szubszidiaritás, az arányosság és a polgárközelség elvének jobb érvényesülése igen fontos egy, a polgárok számára érthető, egyszerű és egyértelmű európai jogalkotás kialakításához,

| 2) | MIVEL a regionális és helyi önkormányzatok, amennyiben megfelelő mértékben bevonják őket a jogi aktusok kidolgozásába, meghatározó szerepet játszhatnak utóbbiak területi szintre történő átültetésében és alkalmazásában, |
| --- | --- |

2)

MIVEL a regionális és helyi önkormányzatok, amennyiben megfelelő mértékben bevonják őket a jogi aktusok kidolgozásába, meghatározó szerepet játszhatnak utóbbiak területi szintre történő átültetésében és alkalmazásában,

| 3) | MIVEL az európai kormányzás megújított módszerei – például a kiterjesztett hatásvizsgálatok és a célkitűzés-központú háromoldalú szerződések és megállapodások partnerségi megvalósítása – hozzáadott értékkel gazdagíthatják a sikert, amelyhez az RB aktívan hozzájárulhat. |
| --- | --- |

3)

MIVEL az európai kormányzás megújított módszerei – például a kiterjesztett hatásvizsgálatok és a célkitűzés-központú háromoldalú szerződések és megállapodások partnerségi megvalósítása – hozzáadott értékkel gazdagíthatják a sikert, amelyhez az RB aktívan hozzájárulhat.

a 2005. október 12-én tartott 61. plenáris ülésén (az október 12-i ülésnapon) egyhangúlag elfogadta a következő véleményt:

1.   A Régiók Bizottsága észrevételei

1.1   A szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazása

A Régiók Bizottsága

| 1.1.1 | ki kívánja egészíteni korábbi véleményeit (3) az ezen elveken felépülő „európai kormányzás” és az alkotmányozás folyamat tárgyában, továbbá a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról készített véleménytervezetét (4), |
| --- | --- |

1.1.1

ki kívánja egészíteni korábbi véleményeit (3) az ezen elveken felépülő „európai kormányzás” és az alkotmányozás folyamat tárgyában, továbbá a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról készített véleménytervezetét (4),

| 1.1.2 | tudomásul veszi az Európai Bizottság „Hatékonyabb jogalkotás” című, 12. éves mérlegében ismertetett előrelépéseket, és hangsúlyozza a konzultációs, az intézményközi párbeszédhez, az előremutató tanulmányokhoz és a hatástanulmányukhoz kapcsolódó elemzések és mechanizmusok elmélyítéséhez való hozzájárulás fontosságát, |
| --- | --- |

1.1.2

tudomásul veszi az Európai Bizottság „Hatékonyabb jogalkotás” című, 12. éves mérlegében ismertetett előrelépéseket, és hangsúlyozza a konzultációs, az intézményközi párbeszédhez, az előremutató tanulmányokhoz és a hatástanulmányukhoz kapcsolódó elemzések és mechanizmusok elmélyítéséhez való hozzájárulás fontosságát,

| 1.1.3 | úgy ítéli meg, hogy a konzultációk eredményeképpen kialakuló „hatékonyabb jogalkotás” és az Unió jogi aktusainak „jobb alkalmazása” alapvető célja mind az Európai Bizottságnak, mind az RB-nek, és emlékeztet arra a szerepre, amelyet az Elnökség 2004. március 19-i ülésén született határozat szerint az RB-nek kell játszania ennek a párbeszédnek a formálásában, |
| --- | --- |

1.1.3

úgy ítéli meg, hogy a konzultációk eredményeképpen kialakuló „hatékonyabb jogalkotás” és az Unió jogi aktusainak „jobb alkalmazása” alapvető célja mind az Európai Bizottságnak, mind az RB-nek, és emlékeztet arra a szerepre, amelyet az Elnökség 2004. március 19-i ülésén született határozat szerint az RB-nek kell játszania ennek a párbeszédnek a formálásában,

| 1.1.4 | emlékeztet arra, hogy ajánlásai olyan megközelítés elfogadásához vezettek, mely lehetővé teszi a helyi és regionális önkormányzatok szélesebb körű bevonását a közösségi jogalkotás alkalmazásába (5), és nagyra értékeli, hogy az Európai Bizottság erről említést tesz legutóbbi jelentésében „Hatékonyabb jogalkotás 2004”, |
| --- | --- |

1.1.4

emlékeztet arra, hogy ajánlásai olyan megközelítés elfogadásához vezettek, mely lehetővé teszi a helyi és regionális önkormányzatok szélesebb körű bevonását a közösségi jogalkotás alkalmazásába (5), és nagyra értékeli, hogy az Európai Bizottság erről említést tesz legutóbbi jelentésében „Hatékonyabb jogalkotás 2004”,

| 1.1.5 | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az Európai Bizottság ugyanakkor nem vette megfelelő mértékben figyelembe előző ajánlásait a helyi és regionális önkormányzatokkal a jogalkotás kidolgozásának korai szakaszában történő konzultációkat illetően (6), és szeretné, ha a jövőben ésszerű módon értékelné azokat a hatásokat, amelyeket bizonyos intézkedések a helyi és regionális önkormányzatok pénzügyi szükségleteire gyakorolhatnak, |
| --- | --- |

1.1.5

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az Európai Bizottság ugyanakkor nem vette megfelelő mértékben figyelembe előző ajánlásait a helyi és regionális önkormányzatokkal a jogalkotás kidolgozásának korai szakaszában történő konzultációkat illetően (6), és szeretné, ha a jövőben ésszerű módon értékelné azokat a hatásokat, amelyeket bizonyos intézkedések a helyi és regionális önkormányzatok pénzügyi szükségleteire gyakorolhatnak,

| 1.1.6 | nagyra értékeli, hogy az Európai Bizottság munkája az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság által 2003 decemberében, a 2002. júniusi cselekvési tervnek megfelelően elfogadott intézményközi megállapodás (7) folytatását jelenti, |
| --- | --- |

1.1.6

nagyra értékeli, hogy az Európai Bizottság munkája az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság által 2003 decemberében, a 2002. júniusi cselekvési tervnek megfelelően elfogadott intézményközi megállapodás (7) folytatását jelenti,

| 1.1.7 | üdvözli az Európai Bizottság szándékát, amellyel 2005 októberétől keretprogramot indít be az acquis egyszerűsítésére a 2005–2009-es időszakra, figyelembe véve a „Kormányzás és az EU” magas szintű csoport hágai ajánlásait (8), melyek alapvető fontosságúak a helyi és regionális önkormányzatok számára, nevezetesen:






  — | a szubszidiaritás elvének alkalmazása, |
| --- | --- | --- |

1.1.7

üdvözli az Európai Bizottság szándékát, amellyel 2005 októberétől keretprogramot indít be az acquis egyszerűsítésére a 2005–2009-es időszakra, figyelembe véve a „Kormányzás és az EU” magas szintű csoport hágai ajánlásait (8), melyek alapvető fontosságúak a helyi és regionális önkormányzatok számára, nevezetesen:

—

a szubszidiaritás elvének alkalmazása,

| — | az Európai Bizottság Fehér Könyvének nyomon követése, különösen a háromoldalú szerződések vagy megállapodások és a helyi és regionális szervezetekkel folytatott párbeszéd tekintetében, |
| --- | --- |

—

az Európai Bizottság Fehér Könyvének nyomon követése, különösen a háromoldalú szerződések vagy megállapodások és a helyi és regionális szervezetekkel folytatott párbeszéd tekintetében,

| — | az uniós jog alkalmazása helyi és regionális szinten, és jobb szabályozás (better regulation) keresése. |
| --- | --- |

—

az uniós jog alkalmazása helyi és regionális szinten, és jobb szabályozás (better regulation) keresése.

1.2   Strukturált párbeszéd, konzultációs folyamat és szerződésbe foglalt partnerségek

A Régiók Bizottsága

| 1.2.1 | nagyra értékeli, hogy az Európai Bizottság már hosszú ideje (9) javasolja „a helyi és regionális önkormányzatokkal, valamint a civil szervezetekkel történő” erős „interakció” kialakítását a politikák meghatározásának korai szakaszában állandó és rendszeres párbeszéd (10) megvalósításával, amely a területei önkormányzatokkal való komoly konzultációkon alapul azokon a területeken, ahol azok átültetési és alkalmazási felelősséggel rendelkeznek, ideértve az érintett szervezeteket is, |
| --- | --- |

1.2.1

nagyra értékeli, hogy az Európai Bizottság már hosszú ideje (9) javasolja „a helyi és regionális önkormányzatokkal, valamint a civil szervezetekkel történő” erős „interakció” kialakítását a politikák meghatározásának korai szakaszában állandó és rendszeres párbeszéd (10) megvalósításával, amely a területei önkormányzatokkal való komoly konzultációkon alapul azokon a területeken, ahol azok átültetési és alkalmazási felelősséggel rendelkeznek, ideértve az érintett szervezeteket is,

| 1.2.2 | elégedetten állapítja meg, hogy a tavaszi Európai Tanács
   (11) nyilatkozata szerint „a kormányokon kívül, az összes érintett szereplőnek – parlamentek, regionális és helyi szervek, szociális partnerek, civil társadalom – meg kell ismernie a lisszaboni stratégiát, és aktívan részt kell venni céljai megvalósításában”. |
| --- | --- |

1.2.2

elégedetten állapítja meg, hogy a tavaszi Európai Tanács
   (11) nyilatkozata szerint „a kormányokon kívül, az összes érintett szereplőnek – parlamentek, regionális és helyi szervek, szociális partnerek, civil társadalom – meg kell ismernie a lisszaboni stratégiát, és aktívan részt kell venni céljai megvalósításában”.

| 1.2.3 | üdvözli a célkitűzéseket megállapító első háromoldalú megállapodás aláírását az Európai Unió, Olaszország és Lombardia között a városi közlekedés mobilitása területén, |
| --- | --- |

1.2.3

üdvözli a célkitűzéseket megállapító első háromoldalú megállapodás aláírását az Európai Unió, Olaszország és Lombardia között a városi közlekedés mobilitása területén,

| 1.2.4 | úgy véli ugyanis, hogy a partnerség elvének megvalósítása lehetővé teszi a jelenlegi rendszerek hiányosságainak leküzdését, és valódi hozzáadott értéket biztosít a jól meghatározott közös célok gyors megvalósítása számára a partnerek intézményi felelősségének módosulása nélkül, |
| --- | --- |

1.2.4

úgy véli ugyanis, hogy a partnerség elvének megvalósítása lehetővé teszi a jelenlegi rendszerek hiányosságainak leküzdését, és valódi hozzáadott értéket biztosít a jól meghatározott közös célok gyors megvalósítása számára a partnerek intézményi felelősségének módosulása nélkül,

| 1.2.5 | kívánatosnak tartja egyfelől, hogy a hasonló jellegű szerződések hatékony eszközzé váljanak a regionális és helyi önkormányzatok bevonására a nemzeti stratégiai referenciakeretbe, amely „a régiók számára elegendő mozgásteret hagy céljaik és egyedi intézkedéseik meghatározására”, másfelől, hogy azok, akik szerződést vagy megállapodást írnak alá az Európai Bizottsággal, azok legyenek, akik a jogalkotás vagy a végrehajtás szempontjából illetékességgel bírnak, |
| --- | --- |

1.2.5

kívánatosnak tartja egyfelől, hogy a hasonló jellegű szerződések hatékony eszközzé váljanak a regionális és helyi önkormányzatok bevonására a nemzeti stratégiai referenciakeretbe, amely „a régiók számára elegendő mozgásteret hagy céljaik és egyedi intézkedéseik meghatározására”, másfelől, hogy azok, akik szerződést vagy megállapodást írnak alá az Európai Bizottsággal, azok legyenek, akik a jogalkotás vagy a végrehajtás szempontjából illetékességgel bírnak,

| 1.2.6 | erősen kívánatosnak tartja, hogy a vertikális decentralizácó rugalmasabbá tételét és a különböző területi szintek közötti együttműködést megfelelő mértékben egészítsék ki a régióközi horizontális együttműködés új mechanizmusai, a viszonylag pontosan szerződésbe foglalt partnerségek más helyi önkormányzatokkal vagy a civil társadalom képviselőivel, sőt, a meglévő régióközi szervezetek szaktudásának igénybevétele. |
| --- | --- |

1.2.6

erősen kívánatosnak tartja, hogy a vertikális decentralizácó rugalmasabbá tételét és a különböző területi szintek közötti együttműködést megfelelő mértékben egészítsék ki a régióközi horizontális együttműködés új mechanizmusai, a viszonylag pontosan szerződésbe foglalt partnerségek más helyi önkormányzatokkal vagy a civil társadalom képviselőivel, sőt, a meglévő régióközi szervezetek szaktudásának igénybevétele.

1.3   Kiterjesztett hatásvizsgálat és szakértelem

A Régiók Bizottsága

| 1.3.1 | üdvözli, hogy 2004-ben a hatásvizsgálat új módszerét vezették be az Európai Bizottság nagyobb jelentőségű kezdeményezései esetében, továbbá, hogy olyan eszközt alkalmaznak, amely lehetővé teszi a javaslatok gazdasági, környezetvédelmi és szabályozási hatásainak vizsgálatát, és kilátásba helyezi az érintett felekkel, valamint a kompetens szakértőkkel történő konzultálást, |
| --- | --- |

1.3.1

üdvözli, hogy 2004-ben a hatásvizsgálat új módszerét vezették be az Európai Bizottság nagyobb jelentőségű kezdeményezései esetében, továbbá, hogy olyan eszközt alkalmaznak, amely lehetővé teszi a javaslatok gazdasági, környezetvédelmi és szabályozási hatásainak vizsgálatát, és kilátásba helyezi az érintett felekkel, valamint a kompetens szakértőkkel történő konzultálást,

| 1.3.2 | ugyanakkor elengedhetetlennek véli az Európai Bizottság nagyobb kezdeményezései területi hatásainak figyelembe vételét azért, hogy erősödjön a közösségi fellépések koherenciája, |
| --- | --- |

1.3.2

ugyanakkor elengedhetetlennek véli az Európai Bizottság nagyobb kezdeményezései területi hatásainak figyelembe vételét azért, hogy erősödjön a közösségi fellépések koherenciája,

| 1.3.3 | különös érdeklődéssel fordul az Európai Bizottság által javasolt intézkedések keretén belül:






  — | azon hatások felé, amelyeket bizonyos intézkedések gyakorolhatnak a területi önkormányzatok pénzügyeire, |
| --- | --- | --- |

1.3.3

különös érdeklődéssel fordul az Európai Bizottság által javasolt intézkedések keretén belül:

—

azon hatások felé, amelyeket bizonyos intézkedések gyakorolhatnak a területi önkormányzatok pénzügyeire,

| — | a függőben lévő javaslatok vizsgálata, lehetséges módosítása vagy visszavonása felé, |
| --- | --- |

—

a függőben lévő javaslatok vizsgálata, lehetséges módosítása vagy visszavonása felé,

| — | az egyszerűsítési eljárásnak a versenyképesség növelése érdekében történő felgyorsítása felé, |
| --- | --- |

—

az egyszerűsítési eljárásnak a versenyképesség növelése érdekében történő felgyorsítása felé,

| — | az adminisztratív teher csökkentését célzó kísérleti projektek felé, |
| --- | --- |

—

az adminisztratív teher csökkentését célzó kísérleti projektek felé,

| — | a jogalkotás kiváltását biztosító javaslatok (társszabályozás vagy önszabályozás) felé, |
| --- | --- |

—

a jogalkotás kiváltását biztosító javaslatok (társszabályozás vagy önszabályozás) felé,

| — | a külső szakértők felkérése felé, |
| --- | --- |

—

a külső szakértők felkérése felé,

| — | a polgárokkal, a vállalatokkal és a civil szervezetekkel az interneten keresztül megvalósuló szélesebb konzultáció felé. |
| --- | --- |

—

a polgárokkal, a vállalatokkal és a civil szervezetekkel az interneten keresztül megvalósuló szélesebb konzultáció felé.

2.   A Régiók Bizottságának ajánlásai

2.1   A „Hatékonyabb jogalkotás” egészére vonatkozó ajánlások

A Régiók Bizottsága

| 2.1.1 | üdvözli a kiemelt stratégiai célt, amelyet az Európai Bizottság a „Jobb jogalkotás” kampány, továbbá az ezzel kapcsolatos intézményközi együttműködés tárgyában tűzött maga elé; mindazonáltal sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a helyi és regionális szintet az intézkedés nem vette megfelelően figyelembe, és nyomatékosan kéri a Tanács mindenkori elnökségét, az Európai Parlamentet, valamint az Európai Bizottságot, hogy e szintet is szorosabban vonják be a munkába; |
| --- | --- |

2.1.1

üdvözli a kiemelt stratégiai célt, amelyet az Európai Bizottság a „Jobb jogalkotás” kampány, továbbá az ezzel kapcsolatos intézményközi együttműködés tárgyában tűzött maga elé; mindazonáltal sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a helyi és regionális szintet az intézkedés nem vette megfelelően figyelembe, és nyomatékosan kéri a Tanács mindenkori elnökségét, az Európai Parlamentet, valamint az Európai Bizottságot, hogy e szintet is szorosabban vonják be a munkába;

| 2.1.2 | emlékeztet rá, hogy az Alkotmányszerződés részét képező Jegyzőkönyv a szubszidiaritás elvének alkalmazásáról megnyitja a lehetőséget az előtt, hogy a bármely jogi aktus elfogadását megelőző széles körű konzultációk során az Európai Unió regionális és helyi dimenzióit is figyelembe vegyék, és úgy rendelkezik, hogy minden egyes európai kerettörvény számára készüljön „szubszidiaritási hatásvizsgálat”, amelyben az Európai Bizottság értékeli a kerettörvény szabályozási és pénzügyi hatásait a regionális és helyi hatóságok szempontjából. |
| --- | --- |

2.1.2

emlékeztet rá, hogy az Alkotmányszerződés részét képező Jegyzőkönyv a szubszidiaritás elvének alkalmazásáról megnyitja a lehetőséget az előtt, hogy a bármely jogi aktus elfogadását megelőző széles körű konzultációk során az Európai Unió regionális és helyi dimenzióit is figyelembe vegyék, és úgy rendelkezik, hogy minden egyes európai kerettörvény számára készüljön „szubszidiaritási hatásvizsgálat”, amelyben az Európai Bizottság értékeli a kerettörvény szabályozási és pénzügyi hatásait a regionális és helyi hatóságok szempontjából.

| 2.1.3 | kívánatosnak tartja a szubszidiaritás és arányosság elvének alkalmazásáról szóló jegyzőkönyv által számára megnyitott tér kihasználását, s hogy alapvető szerepet játszhat a helyi és regionális önkormányzatok és az európai intézmények közötti konzultációk érdekében, az Európai Bizottsággal való együttműködésről szóló jegyzőkönyvnek megfelelően (12). |
| --- | --- |

2.1.3

kívánatosnak tartja a szubszidiaritás és arányosság elvének alkalmazásáról szóló jegyzőkönyv által számára megnyitott tér kihasználását, s hogy alapvető szerepet játszhat a helyi és regionális önkormányzatok és az európai intézmények közötti konzultációk érdekében, az Európai Bizottsággal való együttműködésről szóló jegyzőkönyvnek megfelelően (12).

| 2.1.4 | erősíteni kívánja tevékenységét a jogalkotás korai szakaszában, a nagyobb hatékonyság, átláthatóság és demokratikus legitimitás követelménye szempontjából az Európai Unión belül, s ennek megfelelően megismétli, hogy szeretne részt venni a „határozathozatalt megelőző konzultációkban”, illetve részt venni az „együttszabályozás” eszközeinek a kimunkálásában, amelyek „hatékony eszközök lesznek az Európai Unió kitűzött céljainak elérésében”, |
| --- | --- |

2.1.4

erősíteni kívánja tevékenységét a jogalkotás korai szakaszában, a nagyobb hatékonyság, átláthatóság és demokratikus legitimitás követelménye szempontjából az Európai Unión belül, s ennek megfelelően megismétli, hogy szeretne részt venni a „határozathozatalt megelőző konzultációkban”, illetve részt venni az „együttszabályozás” eszközeinek a kimunkálásában, amelyek „hatékony eszközök lesznek az Európai Unió kitűzött céljainak elérésében”,

| 2.1.5 | emlékeztet rá, hogy az alkotmányszerződés társfelelősséggel ruházza fel a szubszdiaritás és az arányosság elvének alkalmazásában és ellenőrzésében, hiszen új jogokat és feladatokat kap a közösségi jogalkotás kidolgozásában és alkalmazásában megszilárdítva ezzel intézményi dimenzióját az Európai Unión belül, |
| --- | --- |

2.1.5

emlékeztet rá, hogy az alkotmányszerződés társfelelősséggel ruházza fel a szubszdiaritás és az arányosság elvének alkalmazásában és ellenőrzésében, hiszen új jogokat és feladatokat kap a közösségi jogalkotás kidolgozásában és alkalmazásában megszilárdítva ezzel intézményi dimenzióját az Európai Unión belül,

| 2.1.6 | új feladatkörének minél jobb teljesítésére és a szubszidiaritás őre szerep betöltésére törekszik, mely szereppel az alkotmányszerződés ellátta, és élni szándékozik, ha a körülmények úgy kívánják, azzal a jogával, mely szerint az EU Bíróságához fordulhat mind saját előjogainak védelmében, mind a szubszidiaritás elvének megsértése esetén, abban az esetben, ha a Szerződés által előirányzott konzultatív funkciója gyakorlása során elfogadott véleményében feltétlenül bírálattal élt volna a szubszidiaritás elvének tiszteletben tartását illetően, |
| --- | --- |

2.1.6

új feladatkörének minél jobb teljesítésére és a szubszidiaritás őre szerep betöltésére törekszik, mely szereppel az alkotmányszerződés ellátta, és élni szándékozik, ha a körülmények úgy kívánják, azzal a jogával, mely szerint az EU Bíróságához fordulhat mind saját előjogainak védelmében, mind a szubszidiaritás elvének megsértése esetén, abban az esetben, ha a Szerződés által előirányzott konzultatív funkciója gyakorlása során elfogadott véleményében feltétlenül bírálattal élt volna a szubszidiaritás elvének tiszteletben tartását illetően,

| 2.1.7 | meglátása szerint a közösségi fellépés hatását az arányosság elvének útján lehetne erősíteni, amennyiben a javasolt eszközök megválasztása, valamint a jogalkotási javaslat volumene és intenzitása az értékelés lényeges elemeit képezik, |
| --- | --- |

2.1.7

meglátása szerint a közösségi fellépés hatását az arányosság elvének útján lehetne erősíteni, amennyiben a javasolt eszközök megválasztása, valamint a jogalkotási javaslat volumene és intenzitása az értékelés lényeges elemeit képezik,

| 2.1.8 | hozzá kíván járulni a jogalkotás minőségéhez egy integrált és kooperatív megközelítés előmozdításával az európai szereplők együttműködésének javítása útján három szinten: az európai intézmények, a tagállamok és a területi önkormányzatok szintjén, illetve azzal, hogy részt vesz az utóbbiak és a civil társadalom közötti beszélgető fórumok szervezésében, |
| --- | --- |

2.1.8

hozzá kíván járulni a jogalkotás minőségéhez egy integrált és kooperatív megközelítés előmozdításával az európai szereplők együttműködésének javítása útján három szinten: az európai intézmények, a tagállamok és a területi önkormányzatok szintjén, illetve azzal, hogy részt vesz az utóbbiak és a civil társadalom közötti beszélgető fórumok szervezésében,

| 2.1.9 | erősíteni kívánja
  közvetítő szerepét az európai intézmények és a helyi és regionális hatóságok között is, aktív részt vállalva a cserehálózatok szervezésében és életben tartásában, melyekkel strukturálható a különböző önkormányzati szintek közötti partnerség, elsősorban az Európai Unió politikáinak területi megvalósulásait illetően, valamint szorosan kapcsolódva az európai politikai menetrendhez, illetve a jobb európai kormányzás céljaihoz, |
| --- | --- |

2.1.9

erősíteni kívánja
  közvetítő szerepét az európai intézmények és a helyi és regionális hatóságok között is, aktív részt vállalva a cserehálózatok szervezésében és életben tartásában, melyekkel strukturálható a különböző önkormányzati szintek közötti partnerség, elsősorban az Európai Unió politikáinak területi megvalósulásait illetően, valamint szorosan kapcsolódva az európai politikai menetrendhez, illetve a jobb európai kormányzás céljaihoz,

| 2.1.10 | megerősíti szándékát rá, hogy őrködni fog a szubszidiaritás elvének betartása fölött: 2005-ben egyrészt szubszidiaritást értékelő táblázatot kíván kidolgozni, melyet véleményeihez mellékelne, másrészt fokozatosan fel kívánja állítani a helyi és regionális önkormányzatok hálózatát. |
| --- | --- |

2.1.10

megerősíti szándékát rá, hogy őrködni fog a szubszidiaritás elvének betartása fölött: 2005-ben egyrészt szubszidiaritást értékelő táblázatot kíván kidolgozni, melyet véleményeihez mellékelne, másrészt fokozatosan fel kívánja állítani a helyi és regionális önkormányzatok hálózatát.

| 2.1.11 | megismétli kérését, hogy a helyi és regionális önkormányzatokat már a jogalkotás korai szakaszába vonják be, legalább a szubszidiaritás és az arányosság elveinek alkalmazásáról szóló jegyzőkönyv megfelelő alkalmazása kedvéért, a helyi és regionális önkormányzatokra gyakorolt költségvetési következmények, valamint a szubszidiaritás és az arányosság elvének tiszteletben tartása miatt. |
| --- | --- |

2.1.11

megismétli kérését, hogy a helyi és regionális önkormányzatokat már a jogalkotás korai szakaszába vonják be, legalább a szubszidiaritás és az arányosság elveinek alkalmazásáról szóló jegyzőkönyv megfelelő alkalmazása kedvéért, a helyi és regionális önkormányzatokra gyakorolt költségvetési következmények, valamint a szubszidiaritás és az arányosság elvének tiszteletben tartása miatt.

2.2   A háromoldalú megállapodásokra és szerződésekre vonatkozó ajánlások

A Régiók Bizottsága

| 2.2.1 | felkéri az Európai Bizottságot, hogy indítsa el a háromoldalú megállapodások és szerződések aláírását mint a helyi és regionális hatóságokat, a tagállamokat és az Uniót összefogó partnerség eszközét, illetve hogy más közösségi politikák keretében – elsősorban a nagy európai infrastruktúrákkal kapcsolatban – dolgozza ki az eszköz több formáját, és alkalmazza azt a kohéziós politika megvalósítása során is (13), |
| --- | --- |

2.2.1

felkéri az Európai Bizottságot, hogy indítsa el a háromoldalú megállapodások és szerződések aláírását mint a helyi és regionális hatóságokat, a tagállamokat és az Uniót összefogó partnerség eszközét, illetve hogy más közösségi politikák keretében – elsősorban a nagy európai infrastruktúrákkal kapcsolatban – dolgozza ki az eszköz több formáját, és alkalmazza azt a kohéziós politika megvalósítása során is (13),

| 2.2.2 | ajánlja, hogy a háromoldalú megállapodások és szerződések aláírását, melyeket az érdekelt felek hosszú és pozitív szellemű egyeztetései előznek meg, gyorsítsák fel, |
| --- | --- |

2.2.2

ajánlja, hogy a háromoldalú megállapodások és szerződések aláírását, melyeket az érdekelt felek hosszú és pozitív szellemű egyeztetései előznek meg, gyorsítsák fel,

| 2.2.3 | szeretné, ha az Európai Unió, az olasz állam és Lombardia régió közötti első háromoldalú megállapodás a városi közlekedés mobilitása tárgyában, valamint a környezetvédelem területén a birminghami, lille-i és pescarai önkormányzattal létrehívott kísérleti projektek lehetővé tennék az eredmények és a hasznos „bevált gyakorlatok” megismerését annak érdekében, hogy a jövendő háromoldalú szerződések számára kidolgozható legyen a megfelelő módszertan, |
| --- | --- |

2.2.3

szeretné, ha az Európai Unió, az olasz állam és Lombardia régió közötti első háromoldalú megállapodás a városi közlekedés mobilitása tárgyában, valamint a környezetvédelem területén a birminghami, lille-i és pescarai önkormányzattal létrehívott kísérleti projektek lehetővé tennék az eredmények és a hasznos „bevált gyakorlatok” megismerését annak érdekében, hogy a jövendő háromoldalú szerződések számára kidolgozható legyen a megfelelő módszertan,

| 2.2.4 | hangsúlyozza, hogy a háromoldalú szerződéseknek olyan kormányzási eszközöknek kell lenniük, melyeknek célja, hogy az erős területi hatást kifejtő jogalkotás és programok nagyobb rugalmassággal és hatékonysággal valósuljanak meg, |
| --- | --- |

2.2.4

hangsúlyozza, hogy a háromoldalú szerződéseknek olyan kormányzási eszközöknek kell lenniük, melyeknek célja, hogy az erős területi hatást kifejtő jogalkotás és programok nagyobb rugalmassággal és hatékonysággal valósuljanak meg,

| 2.2.5 | felkéri az Európai Bizottságot, hogy irányozzon elő egyedi pénzügyi intézkedéseket annak érdekében, hogy a helyi és regionális önkormányzatok megfelelő eszközökkel rendelkezzenek a háromoldalú megállapodások és szerződések gyors végrehajtásához, s hogy a gyakorlatban is teljes mértékben és akadálytalanul betölthessék operatív szerepüket, |
| --- | --- |

2.2.5

felkéri az Európai Bizottságot, hogy irányozzon elő egyedi pénzügyi intézkedéseket annak érdekében, hogy a helyi és regionális önkormányzatok megfelelő eszközökkel rendelkezzenek a háromoldalú megállapodások és szerződések gyors végrehajtásához, s hogy a gyakorlatban is teljes mértékben és akadálytalanul betölthessék operatív szerepüket,

| 2.2.6 | már most felkéri az Európai Bizottságot, hogy erősítse a transzverzális együttműködést e kísérleti szakaszban és a nyomon követés során főtitkársága által, és dolgozza ki az eszközre vonatkozó kommunikációs és népszerűsítő intézkedéseket. |
| --- | --- |

2.2.6

már most felkéri az Európai Bizottságot, hogy erősítse a transzverzális együttműködést e kísérleti szakaszban és a nyomon követés során főtitkársága által, és dolgozza ki az eszközre vonatkozó kommunikációs és népszerűsítő intézkedéseket.

| 2.2.7 | ajánlja az Unió Tanácsának nyíltabb támogatását a kezdeményezés véglegesítése érdekében, mely kezdeményezés hozzájárul az európai kormányzás módozatainak javításához, |
| --- | --- |

2.2.7

ajánlja az Unió Tanácsának nyíltabb támogatását a kezdeményezés véglegesítése érdekében, mely kezdeményezés hozzájárul az európai kormányzás módozatainak javításához,

| 2.2.8 | javasolja az Európai Bizottságnak, hogy a lisszaboni stratégia újraindítását célzó mechanizmusokba szerepeltesse azokat az észrevételeket, amelyek a célzott háromoldalú szerződések és egyezmények által nyújtott olyan előnyökkel foglalkoznak, melyek hozzájárulnak e stratégiai folyamat sikeréhez, lehetővé téve ezzel, hogy az érdeklődő régiók nagyobb mértékben kapcsolódhassanak sikeréhez, |
| --- | --- |

2.2.8

javasolja az Európai Bizottságnak, hogy a lisszaboni stratégia újraindítását célzó mechanizmusokba szerepeltesse azokat az észrevételeket, amelyek a célzott háromoldalú szerződések és egyezmények által nyújtott olyan előnyökkel foglalkoznak, melyek hozzájárulnak e stratégiai folyamat sikeréhez, lehetővé téve ezzel, hogy az érdeklődő régiók nagyobb mértékben kapcsolódhassanak sikeréhez,

2.3   A hatásvizsgálatokkal kapcsolatos ajánlások

A Régiók Bizottsága

| 2.3.1 | javasolja, hogy az Európai Bizottság nagyobb kezdeményezéseire irányuló új hatásvizsgálati módszer bevezetése optimális mértékben vegye figyelembe a helyi és a regionális dimenziót a jogalakotási folyamat „ex ante” szakaszában (14), |
| --- | --- |

2.3.1

javasolja, hogy az Európai Bizottság nagyobb kezdeményezéseire irányuló új hatásvizsgálati módszer bevezetése optimális mértékben vegye figyelembe a helyi és a regionális dimenziót a jogalakotási folyamat „ex ante” szakaszában (14),

| 2.3.2 | felkéri az Európai Bizottságot, hogy bízza meg előretekintő tanulmányok elkészítésével, melyek hatáskörébe tartoznak, különösen minden olyan fontosabb kezdeményezés esetében, melyek területi hatást fejtenek ki, |
| --- | --- |

2.3.2

felkéri az Európai Bizottságot, hogy bízza meg előretekintő tanulmányok elkészítésével, melyek hatáskörébe tartoznak, különösen minden olyan fontosabb kezdeményezés esetében, melyek területi hatást fejtenek ki,

| 2.3.3 | úgy ítéli meg ugyanis, hogy egy általa készített első értékelés különösen fontos lenne a nem szabályozó eszközök alkalmazása keretében (társszabályozás és önszabályozás), illetve minden olyan tájékoztató és koordináló tevékenység számára, amelyekben a helyi és a regionális szint érintett lehet, |
| --- | --- |

2.3.3

úgy ítéli meg ugyanis, hogy egy általa készített első értékelés különösen fontos lenne a nem szabályozó eszközök alkalmazása keretében (társszabályozás és önszabályozás), illetve minden olyan tájékoztató és koordináló tevékenység számára, amelyekben a helyi és a regionális szint érintett lehet,

| 2.3.4 | azon a véleményen van, hogy a hatásvizsgálatoknak alapvető szerepet kell játszaniuk az adminisztratív terhek csökkentésében, melyeket a közösségi jogalkotás ró a helyi és regionális hatóságokra, és, hogy következésképpen, az előzetes elemzéseknek ki kell terjedniük a jogi aktus pénzügyi hatásainak értékelésére is helyi és regionális szinten. |
| --- | --- |

2.3.4

azon a véleményen van, hogy a hatásvizsgálatoknak alapvető szerepet kell játszaniuk az adminisztratív terhek csökkentésében, melyeket a közösségi jogalkotás ró a helyi és regionális hatóságokra, és, hogy következésképpen, az előzetes elemzéseknek ki kell terjedniük a jogi aktus pénzügyi hatásainak értékelésére is helyi és regionális szinten.

| 2.3.5 | azt ajánlja, hogy az Európai Bizottsággal kötött együttműködési jegyzőkönyv (15) felülvizsgálatakor a kiterjesztett hatásvizsgálatok tegyék lehetővé a végrehajtók számára részletes értékelési és minőségi kritériumok meghatározását a területi intézményekkel való konzultáció valódi stratégiájának kialakítása érdekében, |
| --- | --- |

2.3.5

azt ajánlja, hogy az Európai Bizottsággal kötött együttműködési jegyzőkönyv (15) felülvizsgálatakor a kiterjesztett hatásvizsgálatok tegyék lehetővé a végrehajtók számára részletes értékelési és minőségi kritériumok meghatározását a területi intézményekkel való konzultáció valódi stratégiájának kialakítása érdekében,

| 2.3.6 | felkéri az Európai Bizottságot, hogy segítse elő a közösségi fellépést megelőző aktívabb közreműködést a jövőbeli közösségi politikákra vonatkozó, a helyi és regionális hatóságokra gyakorolt hatást vizsgáló előretekintő vélemények útján, illetve egyes irányelvekkel kapcsolatos helyi és regionális jellegű hatásvizsgálatokkal. |
| --- | --- |

2.3.6

felkéri az Európai Bizottságot, hogy segítse elő a közösségi fellépést megelőző aktívabb közreműködést a jövőbeli közösségi politikákra vonatkozó, a helyi és regionális hatóságokra gyakorolt hatást vizsgáló előretekintő vélemények útján, illetve egyes irányelvekkel kapcsolatos helyi és regionális jellegű hatásvizsgálatokkal.

| 2.3.7 | újólag ajánlja az Európai Bizottságnak egy független szakértőkből álló konzultatív csoport felállítását a hatásvizsgálatok ellenőrzése, az objektivitás biztosítása és a bevált gyakorlatok ösztönzése céljából, továbbá tájékoztasson tevékenységéről annak érdekében, hogy erősödjék politikai szerepe a döntéshozatali folyamat későbbi szakaszaiban (16). |
| --- | --- |

2.3.7

újólag ajánlja az Európai Bizottságnak egy független szakértőkből álló konzultatív csoport felállítását a hatásvizsgálatok ellenőrzése, az objektivitás biztosítása és a bevált gyakorlatok ösztönzése céljából, továbbá tájékoztasson tevékenységéről annak érdekében, hogy erősödjék politikai szerepe a döntéshozatali folyamat későbbi szakaszaiban (16).

| 2.3.8 | kéri, hogy kapjon tájékoztatást az Európai Parlament által felállított, a hatásvizsgálatok vezetésével és ellenőrzésével foglalkozó munkacsoport tevékenységéről, a hatásvizsgálatok lefolytatásáról és ellenőrzéséről annak érdekében, hogy részt vehessen az Európai Parlament által kezdeményezett intézményközi együttműködésben, s hogy az Európai Bizottsággal és a Tanáccsal együtt meghatározhassák a hatásvizsgálatok minőségi értékelésének és a jogalkotási javaslatokkal járó költségek mérésének közös kritériumait. |
| --- | --- |

2.3.8

kéri, hogy kapjon tájékoztatást az Európai Parlament által felállított, a hatásvizsgálatok vezetésével és ellenőrzésével foglalkozó munkacsoport tevékenységéről, a hatásvizsgálatok lefolytatásáról és ellenőrzéséről annak érdekében, hogy részt vehessen az Európai Parlament által kezdeményezett intézményközi együttműködésben, s hogy az Európai Bizottsággal és a Tanáccsal együtt meghatározhassák a hatásvizsgálatok minőségi értékelésének és a jogalkotási javaslatokkal járó költségek mérésének közös kritériumait.

2.4   „Jobb szabályozás a növekedés és a munkahelyteremtés területén az Európai Unióban” – Ajánlások

A Régiók Bizottsága

| 2.4.1 | nagy érdeklődéssel veszi tudomásul a Tanács elképzeléseit a lisszaboni folyamattal újraélesztésével és az Európai Bizottság által kiadott közlemények (17) tartalmával kapcsolatban, amelyeknek célja „jobb szabályozás” a folyamat érdekében, ugyanis mind nemzeti, mind közösségi szinten alapvetőnek tartja a szabályozási keretek egyszerűsítését és javítását, |
| --- | --- |

2.4.1

nagy érdeklődéssel veszi tudomásul a Tanács elképzeléseit a lisszaboni folyamattal újraélesztésével és az Európai Bizottság által kiadott közlemények (17) tartalmával kapcsolatban, amelyeknek célja „jobb szabályozás” a folyamat érdekében, ugyanis mind nemzeti, mind közösségi szinten alapvetőnek tartja a szabályozási keretek egyszerűsítését és javítását,

| 2.4.2 | támogatja az Európai Bizottság ajánlását, hogy a szabályozás javítása a lisszaboni nemzeti cselekvési tervek integrált részét képezze, és síkraszáll amellett, hogy „A szabályozás javítása” témájában közös menetrendet dolgozzanak ki, |
| --- | --- |

2.4.2

támogatja az Európai Bizottság ajánlását, hogy a szabályozás javítása a lisszaboni nemzeti cselekvési tervek integrált részét képezze, és síkraszáll amellett, hogy „A szabályozás javítása” témájában közös menetrendet dolgozzanak ki,

| 2.4.3 | javasolja, hogy a nemzeti cselekvési terveknek legyen egy regionális aspektusa is, melynek célja a helyi szintű adminisztratív lépések rugalmasabbá és hatékonyabbá tétele, és hogy a jogalkotás egyszerűsítésének nemzeti programjai – ahogyan azt az Európai Bizottság is javasolta – adjanak lehetőséget a helyi és regionális önkormányzatokkal történő konzultációkra, és ismertessék meg jobban a reformot a régiókkal és a településekkel. |
| --- | --- |

2.4.3

javasolja, hogy a nemzeti cselekvési terveknek legyen egy regionális aspektusa is, melynek célja a helyi szintű adminisztratív lépések rugalmasabbá és hatékonyabbá tétele, és hogy a jogalkotás egyszerűsítésének nemzeti programjai – ahogyan azt az Európai Bizottság is javasolta – adjanak lehetőséget a helyi és regionális önkormányzatokkal történő konzultációkra, és ismertessék meg jobban a reformot a régiókkal és a településekkel.

2.5   Általános ajánlások

| 2.5.1 | különösen kéri, hogy az Európai Bizottság a javaslat keretében vele együtt gondoskodjék – gyorsabb és politikusabb jellegű – specifikusabb nyomon követésről, |
| --- | --- |

2.5.1

különösen kéri, hogy az Európai Bizottság a javaslat keretében vele együtt gondoskodjék – gyorsabb és politikusabb jellegű – specifikusabb nyomon követésről,

| 2.5.2 | végezetül törekszik a „Hatékonyabb jogalkotás” cselekvési tervben ajánlott intézkedések rendszeres értékelésére az Európai Bizottság jelentésével kapcsolatos évenkénti konzultáció keretén belül, és kívánatosnak tartja, hogy az Európai Bizottság létrehozzon egy informatikai rendszert, amely megkönnyítené az információhoz jutást a függőben lévő jogalkotási folyamatokkal kapcsolatban, ami a helyi és regionális önkormányzatok jobb tájékoztatását szolgálná a jogalkotási folyamat összes fázisában. |
| --- | --- |

2.5.2

végezetül törekszik a „Hatékonyabb jogalkotás” cselekvési tervben ajánlott intézkedések rendszeres értékelésére az Európai Bizottság jelentésével kapcsolatos évenkénti konzultáció keretén belül, és kívánatosnak tartja, hogy az Európai Bizottság létrehozzon egy informatikai rendszert, amely megkönnyítené az információhoz jutást a függőben lévő jogalkotási folyamatokkal kapcsolatban, ami a helyi és regionális önkormányzatok jobb tájékoztatását szolgálná a jogalkotási folyamat összes fázisában.

Brüsszel, 2005. október 12.

A Régiók Bizottsága

elnöke

Peter STRAUB

---

(1)  HL C 256, 2003.10.24., 24. o.

1

(2)  HL C 73,, 2004.3.23., 38. o.

2

(3)  CdR 50/99 fin számú vélemény (Hatékonyabb jogalkotás 1998) – CdR 18/2000 fin számú vélemény (Hatékonyabb jogalkotás 1999) – CdR 62/2003 fin számú vélemény (Hatékonyabb jogalkotás 2002)

3

(4)  Az „Alkotmányos ügyek és európai kormányzás” szakbizottság 2005. február 5-én kiadott véleménytervezete „A szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazása és ellenőrzése” tárgyában (CdR 220/2004)

4

(5)  Lásd például a COM(2003) 811 végleges dokumentumot: „Párbeszéd a területi önkormányzatok szervezeteivel az Unió politikáinak alakításáról”, 2003. december 19.

5

Párbeszéd a területi önkormányzatok szervezeteivel az Unió politikáinak alakításáról

(6)  Lásd a CdR 62/2003 fin számú véleményt

6

(7)  Az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak a „Hatékonyabb jogalkotás” intézményközi megállapodásra vonatkozóközleménye, HL 2003/C 321/01. szám, 2003. december 31.

7

(8)  A „Kormányzás és az EU” magas szintű megbeszélés következtetései és ajánlásai, Hága, 2004. december 9–10.

8

(9)  Az Európai Bizottság közleménye „Párbeszéd a területi önkormányzatok szervezeteivel az Unió politikáinak alakításáról” címmel, COM(2003) 811 végleges, 2003. november 23.

9

(10)  Fehér Könyv az európai kormányzásról, COM(2001) 428 final, 2001. július 25.

10

(11)  Az Elnökség következtetései, 2005. március 22–23-i brüsszeli Európai Tanács, 7619/05

11

(12)  A Brüsszelben 2001. szeptember 20-án aláírt, az Európai Bizottság és a Régiók Bizottsága közti együttműködés szabályairól szóló jegyzőkönyv

12

(13)  A Régiók Bizottságának véleménye a „Javaslat tanácsi rendeletre a Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra ésa Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról” tárgyban – CdR 232/2004 fin, 2005. április 13.

13

(14)  Amint azt a 2004. május 27-én Berlinben rendezett első szubszidiaritási találkozók kilátásba helyezik (lásd CdR 195/2004).

14

(15)  „Az Európai Bizottság és a Régiók Bizottsága közti együttműködés szabályairól szóló jegyzőkönyv”, melyet a két elnök 2001.szeptember 20-án írt alá (DI CdR 81/2001 rev 1);

15

„Az Európai Bizottság és a Régiók Bizottsága közti együttműködés szabályairól szóló jegyzőkönyv

(16)  CdR 62/2003 fin jelzetű vélemény.

16

(17)  Közlemények: „Jobb szabályozás a növekedés és a munkahelyteremtés területén az Európai Unióban”, 2005. március 16. –COM(2005) 97 final és melléklete SEC(2005) 175 jelzéssel; „Hatékonyabb jogalkotás”, 2005.március 21. – COM(2005) 98 final és melléklete SEC(2005) 364 jelzéssel.

17

Jobb szabályozás a növekedés és a munkahelyteremtés területén az Európai Unióban

Hatékonyabb jogalkotás

---

| 4.4.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 81/11 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 81/11

---

Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: Az Európai Bizottság közleménye: „Harmadik helyzetjelentés a kohézióról: A növekedés, a munkahelyteremtés és a kohézió új partnersége felé”

(2006/C 81/03)

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Bizottság által 2005. május 17-én elfogadott, „Harmadik helyzetjelentés a kohézióról: a növekedés, a munkahelyteremtés és a kohézió új partnersége felé” (COM(2005) 192 final, {SEC(2005)632}) című közleményre;

tekintettel az Európai Bizottság 2005. május 17-i határozatára, amely szerint az Európai Közösséget létrehozó szerződés 265. cikkének (1) bekezdése alapján e tárgyban kikéri a Régiók Bizottsága véleményét;

tekintettel elnökének 2005. május 19-én hozott döntésére, amellyel megbízta a „Területi kohéziós politika” szakbizottságot azzal, hogy készítsen véleményt a tárgyban;

tekintettel a „Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról – Új partnerség a kohézió érdekében: konvergencia, versenyképesség, együttműködés” (COM(2004) 107 final) című, az Európai Bizottság által 2004. február 18-án elfogadott dokumentumra;

utalva a „Harmadik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról” (CdR 120/2004 fin) (1) című saját véleményére;

figyelembe véve a Régiók Bizottságának a pénzügyi tervhez fűzött, „Az Európai Bizottság közleménye a Tanács és az Európai Parlament részére: Közös jövőnk építése: A kibővített Unió politikai kihívásai és költségvetési eszközei 2007–2013” tárgyban készült véleményét (CdR 162/2004 fin); (2)

figyelembe véve a Régiók Bizottságának az „Európai Regionális Fejlesztési Alapról (ERFA) szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre vonatkozó javaslatról” készült véleményét (CdR 233/2004 fin); (3)

figyelembe véve a Régiók Bizottságának a „Javaslat a Kohéziós Alapot létrehozó rendeletre” tárgyban készült véleményét (CdR 234/2004 fin); (4)

figyelembe véve a Régiók Bizottságának a „Javaslat az Európai Szociális Alapról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre” tárgyban készült véleményét (CdR 240/2004 fin); (5)

tekintettel a Régiók Bizottságának a következő tárgyban készült véleményére: „Javaslat tanácsi rendeletre az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról” (CdR 232/2004 fin); (6)

tekintettel a Régiók Bizottsága „Területi kohéziós politika” szakbizottsága által 2005. június 24-én elfogadott véleménytervezetre (CdR 141/2005 rev1, előadó: Michael Schneider államtitkár, Szász-Anhalt tartomány képviselője a szövetségi kormánynál, DE/EPP);

a 2005. október 12–13-án tartott, 61. plenáris ülésén (az október 12-i ülésnapon) elfogadta az alábbi véleményt.

A Régiók Bizottsága nézetei

I.   A gazdasági és szociális egyenlőtlenségek fennmaradása a kibővített Unióban

A Régiók Bizottsága

| 1. | úgy látja, hogy a beterjesztett harmadik időközi jelentés fontos dokumentum az európai kohéziós politika jövőbeli alakításáról zajló vita folytatásához; |
| --- | --- |

1.

úgy látja, hogy a beterjesztett harmadik időközi jelentés fontos dokumentum az európai kohéziós politika jövőbeli alakításáról zajló vita folytatásához;

| 2. | megállapítja, hogy a kibővült Unió regionális különbségei továbbra is nagyok, és hogy tíz legjobb gazdasági helyzetű régió bruttó hazai terméke 153 %-kal magasabb, mint a 10 legrosszabb helyzetűé; |
| --- | --- |

2.

megállapítja, hogy a kibővült Unió regionális különbségei továbbra is nagyok, és hogy tíz legjobb gazdasági helyzetű régió bruttó hazai terméke 153 %-kal magasabb, mint a 10 legrosszabb helyzetűé;

| 3. | tudomásul veszi, hogy a kibővített Unióban jelenleg 64 olyan régió van, amelynek bruttó hazai terméke nem éri el a közösségi átlag 75 %-át, és az új tagállamok össznépességének 90 %-a ilyen régiókban él; |
| --- | --- |

3.

tudomásul veszi, hogy a kibővített Unióban jelenleg 64 olyan régió van, amelynek bruttó hazai terméke nem éri el a közösségi átlag 75 %-át, és az új tagállamok össznépességének 90 %-a ilyen régiókban él;

| 4. | megismétli tehát követelését, hogy e régiókat az EU strukturális politikájának eszközeiből kiemelten támogassák; |
| --- | --- |

4.

megismétli tehát követelését, hogy e régiókat az EU strukturális politikájának eszközeiből kiemelten támogassák;

| 5. | rámutat arra, hogy az EU népességének 3,5 %-a az úgynevezett „statisztikai hatás” által érintett régiókban él, és ismételten hangoztatja, hogy e régiók számára egységes, igazságos megoldásra van szükség, a gazdasági és társadalmi kohézióról szóló harmadik jelentésben foglalt konvergencia-célkitűzéseknek megfelelően; |
| --- | --- |

5.

rámutat arra, hogy az EU népességének 3,5 %-a az úgynevezett „statisztikai hatás” által érintett régiókban él, és ismételten hangoztatja, hogy e régiók számára egységes, igazságos megoldásra van szükség, a gazdasági és társadalmi kohézióról szóló harmadik jelentésben foglalt konvergencia-célkitűzéseknek megfelelően;

| 6. | megállapítja, hogy az EU népességének további 4 %-a olyan területeken él, amelyek pozitív gazdasági fejlődésük folytán túllépték a 75 %-os küszöböt, és támogatja e régiók azon követelését, hogy megfelelő átmeneti időszakot építsenek be az új versenycélba; |
| --- | --- |

6.

megállapítja, hogy az EU népességének további 4 %-a olyan területeken él, amelyek pozitív gazdasági fejlődésük folytán túllépték a 75 %-os küszöböt, és támogatja e régiók azon követelését, hogy megfelelő átmeneti időszakot építsenek be az új versenycélba;

| 7. | támogatja az időközi jelentésnek azt a megállapítását, hogy a konvergencia eléréséhez – a termelékenység elmúlt években tapasztalt erőteljes növekedése ellenére – mind a termelékenységnek, mind a foglalkoztatásnak nagyobb mértékben és ütemezettebben kell bővülnie; |
| --- | --- |

7.

támogatja az időközi jelentésnek azt a megállapítását, hogy a konvergencia eléréséhez – a termelékenység elmúlt években tapasztalt erőteljes növekedése ellenére – mind a termelékenységnek, mind a foglalkoztatásnak nagyobb mértékben és ütemezettebben kell bővülnie;

| 8. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a regionális különbségek néhány tagállamban növekedtek, és ezzel összefüggésben nagyobb erőfeszítéseket követel mind európai, mind országos szinten, ugyanakkor hangsúlyozza, hogy ezek a különbségek 1995 óta EU-szerte mérséklődtek, az országok között gyorsabb ütemben, mint a régiók között; |
| --- | --- |

8.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a regionális különbségek néhány tagállamban növekedtek, és ezzel összefüggésben nagyobb erőfeszítéseket követel mind európai, mind országos szinten, ugyanakkor hangsúlyozza, hogy ezek a különbségek 1995 óta EU-szerte mérséklődtek, az országok között gyorsabb ütemben, mint a régiók között;

| 9. | kiemeli a jelentésnek azt a megállapítását, hogy a fennálló különbségek csökkentéséhez számos új tagállamban több generáción át tartó, folyamatosan magas növekedésre lesz szükség; |
| --- | --- |

9.

kiemeli a jelentésnek azt a megállapítását, hogy a fennálló különbségek csökkentéséhez számos új tagállamban több generáción át tartó, folyamatosan magas növekedésre lesz szükség;

| 10. | üdvözli tehát a jelentés azon megállapítását, hogy – tekintve, hogy mekkora különbségek uralkodnak az EU-n belül – nyilvánvalóan aktív kohéziós politikára van szükség; |
| --- | --- |

10.

üdvözli tehát a jelentés azon megállapítását, hogy – tekintve, hogy mekkora különbségek uralkodnak az EU-n belül – nyilvánvalóan aktív kohéziós politikára van szükség;

| 11. | ebben az összefüggésben rámutat arra, hogy a speciális társadalmi-gazdasági problémákkal küzdő régiókat abban is támogatni kell, hogy végrehajthassák a tudásalapú társadalomhoz vezető struktúraváltást; |
| --- | --- |

11.

ebben az összefüggésben rámutat arra, hogy a speciális társadalmi-gazdasági problémákkal küzdő régiókat abban is támogatni kell, hogy végrehajthassák a tudásalapú társadalomhoz vezető struktúraváltást;

| 12. | kiemeli az Európai Bizottság leírásából, hogy a növekedés és a foglalkoztatás támogatásához a legkevésbé jómódú régiókon kívül másutt is szükség van az aktív kohéziós politika fenntartására; |
| --- | --- |

12.

kiemeli az Európai Bizottság leírásából, hogy a növekedés és a foglalkoztatás támogatásához a legkevésbé jómódú régiókon kívül másutt is szükség van az aktív kohéziós politika fenntartására;

| 13. | hangsúlyozza a strukturális természeti hátrányoktól sújtott régiók – szigetek, hegyvidéki térségek és alacsony népsűrűségű területek – esetében a kohéziós politika végrehajtásának szükségességét. |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza a strukturális természeti hátrányoktól sújtott régiók – szigetek, hegyvidéki térségek és alacsony népsűrűségű területek – esetében a kohéziós politika végrehajtásának szükségességét.

II.   Az EU kohéziós politikája és a lisszaboni menetrend

A Régiók Bizottsága

| 14. | üdvözli a jelentésnek azt a megállapítását, hogy a lisszaboni stratégia megvalósítását szolgáló intézkedések aránya számos programban meghaladja az 50 %-ot; |
| --- | --- |

14.

üdvözli a jelentésnek azt a megállapítását, hogy a lisszaboni stratégia megvalósítását szolgáló intézkedések aránya számos programban meghaladja az 50 %-ot;

| 15. | kiemeli a programozási folyamat szerepét a regionális támogatási súlypontok és innovációs stratégiák kidolgozásában, és amellett száll síkra, hogy növekedjék a helyi és regionális önkormányzatok szerepe a strukturális alapokból nyújtott támogatások lebonyolításában és a célok megvalósításában; |
| --- | --- |

15.

kiemeli a programozási folyamat szerepét a regionális támogatási súlypontok és innovációs stratégiák kidolgozásában, és amellett száll síkra, hogy növekedjék a helyi és regionális önkormányzatok szerepe a strukturális alapokból nyújtott támogatások lebonyolításában és a célok megvalósításában;

| 16. | üdvözli a strukturális alapok felhasználásának a növekedés és a foglalkoztatás támogatását szolgáló intézkedésekre való fokozottabb koncentrálását, amelyről több félidős értékelésben is gondoskodtak; egyúttal azonban kiemeli, hogy a strukturális alapok iránymódosításának és finomszabályozásának eljárásait egyszerűsíteni kell; |
| --- | --- |

16.

üdvözli a strukturális alapok felhasználásának a növekedés és a foglalkoztatás támogatását szolgáló intézkedésekre való fokozottabb koncentrálását, amelyről több félidős értékelésben is gondoskodtak; egyúttal azonban kiemeli, hogy a strukturális alapok iránymódosításának és finomszabályozásának eljárásait egyszerűsíteni kell;

| 17. | ismételten kijelenti ezzel összefüggésben, hogy kritikusan ítéli meg az Európai Bizottságnak a teljesítéshez kötött tartalékok kiutalási, valamint azok 2011-ben a Tanács által a tagállamok között történő elosztási eljárásának átdolgozására tett aktuális javaslatait. A Régiók Bizottsága úgy véli, hogy az Európai Bizottsággal szoros együttműködésben a tagállamoknak kell elbírálniuk a teljesítményt a tervezési időszak félidejében, és nekik kell kiutalniuk a kötelezettségvállalási előirányzatokat az operatív programok és a leghatékonyabbnak ítélt prioritások számára; |
| --- | --- |

17.

ismételten kijelenti ezzel összefüggésben, hogy kritikusan ítéli meg az Európai Bizottságnak a teljesítéshez kötött tartalékok kiutalási, valamint azok 2011-ben a Tanács által a tagállamok között történő elosztási eljárásának átdolgozására tett aktuális javaslatait. A Régiók Bizottsága úgy véli, hogy az Európai Bizottsággal szoros együttműködésben a tagállamoknak kell elbírálniuk a teljesítményt a tervezési időszak félidejében, és nekik kell kiutalniuk a kötelezettségvállalási előirányzatokat az operatív programok és a leghatékonyabbnak ítélt prioritások számára;

| 18. | egyetért az Európai Bizottság azon értékelésével, hogy az új tagállamokban sikeresen indultak a strukturális alapokból nyújtott támogatások, és megerősíti, hogy a Régiók Bizottsága abban érdekelt, hogy a strukturális alapok tagállamokban történő felhasználását illetően megmaradjon a 4 %-os abszorpciós határ; |
| --- | --- |

18.

egyetért az Európai Bizottság azon értékelésével, hogy az új tagállamokban sikeresen indultak a strukturális alapokból nyújtott támogatások, és megerősíti, hogy a Régiók Bizottsága abban érdekelt, hogy a strukturális alapok tagállamokban történő felhasználását illetően megmaradjon a 4 %-os abszorpciós határ;

| 19. | tudomásul veszi, hogy az 1. célba legalább részben beletartozó 13 tagállam közül csupán kilenc tartotta be az addicionalitás elvét, és ezzel összefüggésben rámutat arra, hogy strukturális alapokról általános rendelkezéseket tartalmazó rendelet (7) 11. cikke szerinti addicionalitás megítélésénél figyelembe kell venni a finanszírozás szempontjából mérvadó makrogazdasági keretfeltételeket, a speciális gazdasági feltételeket, a privatizációkat, illetve azt is, ha egy korábbi időszakban kiemelkedően magas volt a strukturális közkiadások összege. Azt is hangsúlyozni kell, hogy a strukturális alapok a városi és vidéki területeken jelentős kiegyenlítő hatással bírnak azáltal, hogy a szilárd államháztartás biztosítására irányuló erőfeszítéseikkel összeegyeztethetően magasan tartják az állami beruházás szintjét; |
| --- | --- |

19.

tudomásul veszi, hogy az 1. célba legalább részben beletartozó 13 tagállam közül csupán kilenc tartotta be az addicionalitás elvét, és ezzel összefüggésben rámutat arra, hogy strukturális alapokról általános rendelkezéseket tartalmazó rendelet (7) 11. cikke szerinti addicionalitás megítélésénél figyelembe kell venni a finanszírozás szempontjából mérvadó makrogazdasági keretfeltételeket, a speciális gazdasági feltételeket, a privatizációkat, illetve azt is, ha egy korábbi időszakban kiemelkedően magas volt a strukturális közkiadások összege. Azt is hangsúlyozni kell, hogy a strukturális alapok a városi és vidéki területeken jelentős kiegyenlítő hatással bírnak azáltal, hogy a szilárd államháztartás biztosítására irányuló erőfeszítéseikkel összeegyeztethetően magasan tartják az állami beruházás szintjét;

| 20. | megismétli ezért azt a követelését, hogy a jövőben is be lehessen számítani magáneszközöket a strukturális alapok kiadásainak társfinanszírozásaként, hogy ne nehezedjen még nagyobb nyomás a regionális és helyi költségvetésekre, az állami beruházások magas szintjének fenntartása mellett regionális és helyi viszonylatban. |
| --- | --- |

20.

megismétli ezért azt a követelését, hogy a jövőben is be lehessen számítani magáneszközöket a strukturális alapok kiadásainak társfinanszírozásaként, hogy ne nehezedjen még nagyobb nyomás a regionális és helyi költségvetésekre, az állami beruházások magas szintjének fenntartása mellett regionális és helyi viszonylatban.

III.   A kohéziós politika jövője, valamint a növekedés és a foglalkoztatás menetrendje

A Régiók Bizottsága

| 21. | tudomásul veszi, hogy a strukturális politika jövőbeli alakítását illető elképzeléseit az Európai Parlament, illetve a Gazdasági és Szociális Bizottság is messzemenően támogatja; |
| --- | --- |

21.

tudomásul veszi, hogy a strukturális politika jövőbeli alakítását illető elképzeléseit az Európai Parlament, illetve a Gazdasági és Szociális Bizottság is messzemenően támogatja;

| 22. | kiemeli, hogy a helyi és regionális szereplőket mozgósítani kell a strukturális politika jövőbeli alkalmazásához, és megismétli, hogy közös rendezvények és konferenciák lebonyolítása révén a jövőben is aktívan részt szándékozik venni a gazdasági, társadalmi és területi kohézióról folyó vitában; |
| --- | --- |

22.

kiemeli, hogy a helyi és regionális szereplőket mozgósítani kell a strukturális politika jövőbeli alkalmazásához, és megismétli, hogy közös rendezvények és konferenciák lebonyolítása révén a jövőben is aktívan részt szándékozik venni a gazdasági, társadalmi és területi kohézióról folyó vitában;

| 23. | A június 16–17-i európai csúcstalálkozó fejleményeit követően, aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a tagállamoknak az Európai Unió jövőbeli finanszírozásáról alkotott elképzelései egyelőre meglehetősen eltérnek egymástól, és ha a megegyezés késik, kétségessé válik mindenekelőtt a következő támogatási időszak zökkenőmentes indulása és pénzügyi instabilitás következik be a helyi és regionális önkormányzatok szintjén szerte az Európai Unióban. A jelenlegi válságnak negatív gazdasági következményei is lehetnek, különösen az új tagállamokban; |
| --- | --- |

23.

A június 16–17-i európai csúcstalálkozó fejleményeit követően, aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a tagállamoknak az Európai Unió jövőbeli finanszírozásáról alkotott elképzelései egyelőre meglehetősen eltérnek egymástól, és ha a megegyezés késik, kétségessé válik mindenekelőtt a következő támogatási időszak zökkenőmentes indulása és pénzügyi instabilitás következik be a helyi és regionális önkormányzatok szintjén szerte az Európai Unióban. A jelenlegi válságnak negatív gazdasági következményei is lehetnek, különösen az új tagállamokban;

| 24. | felhívja ezért a tagállamokat, hogy mielőbb hozzanak döntést az Európai Unió jövőbeli finanszírozásáról; |
| --- | --- |

24.

felhívja ezért a tagállamokat, hogy mielőbb hozzanak döntést az Európai Unió jövőbeli finanszírozásáról;

| 25. | óv attól, hogy az állami támogatások általános szintjének csökkentésével párhuzamosan a kohéziópolitikai célokat szem elől tévesszék, és megerősíti, hogy az Európai Unió kiegyensúlyozott és méltányos, az Európai Tanács 2001. március 23–24-i, stockholmi ülésének záró következtetéseit figyelembe vevő támogatási politikájában érdekelt; |
| --- | --- |

25.

óv attól, hogy az állami támogatások általános szintjének csökkentésével párhuzamosan a kohéziópolitikai célokat szem elől tévesszék, és megerősíti, hogy az Európai Unió kiegyensúlyozott és méltányos, az Európai Tanács 2001. március 23–24-i, stockholmi ülésének záró következtetéseit figyelembe vevő támogatási politikájában érdekelt;

| 26. | üdvözli, hogy az új támogatási programok programozásának stratégiai iránymutatásait kellő időben beterjesztették, és utal arra, hogy erről a Régiók Bizottsága külön jelentésben állást foglal majd. |
| --- | --- |

26.

üdvözli, hogy az új támogatási programok programozásának stratégiai iránymutatásait kellő időben beterjesztették, és utal arra, hogy erről a Régiók Bizottsága külön jelentésben állást foglal majd.

Brüsszel, 2005. október 12.

A Régiók Bizottsága

elnöke

Peter STRAUB

---

(1)  HL C 318. szám, 2004. 12. 22., 1. o.

1

(2)  HL C 164. szám, 2005. 07. 05., 4. o.

2

(3)  HL C 231. szám, 2005. 09. 20., 19. o.

3

(4)  HL C 231. szám, 2005. 09. 20., 35. o.

4

(5)  HL C 164. szám, 2005. 07. 05., 48. o.

5

(6)  HL C 231. szám, 2005. 09. 20., 1. o.

6

(7)  A Tanács 1999. június 21-én kiadott, 1260/1999 (EK) rendelete általános rendelkezésekkel a strukturális alapokról, HL L 161, 1999. 06. 26., 1. o.

7

---

| 4.4.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 81/13 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 81/13

---

Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: „Integrált iránymutatások a növekedésről és a foglalkoztatásról (2005–2008) – Az Európai Bizottság elnökének közleménye Günter Verheugen alelnök, valamint Joaquín Almunia és Vladimír Špidla biztosok egyetértésével”, melynek része a következő: „Az Európai Bizottság ajánlása (az EK-Szerződés 99. cikke értelmében) a tagállamok és a Közösség gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról” és „Javaslat (az EK-Szerződés 128. cikke értelmében) a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló tanácsi határozatra”

(2006/C 81/04)

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Integrált iránymutatások a növekedésről és a foglalkoztatásról (2005–2008) című dokumentumra, melynek része a következő: Az Európai Bizottság ajánlása (az EK-Szerződés 99. cikke értelmében) a tagállamok és a Közösség gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról és Javaslat a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló tanácsi határozatra (COM (2005) 141 final– 2005/0057 (CNS));

tekintettel az Európai Bizottság 2005. április 12-én, valamint a Tanács 2005. április 22-én hozott határozatára, mely szerint az Európai Közösséget létrehozó szerződés 265. és 128. cikkeinek első bekezdése alapján a fenti témában kikéri a Régiók Bizottságának véleményét;

tekintettel az RB elnökének 2005. május 19-én hozott döntésére, mely szerint az elnök megbízza a „Gazdaság- és szociálpolitika” szakbizottságot, hogy a fenti kérdésben véleményt alkosson;

tekintettel a Régiók Bizottságának a lisszaboni stratégia újraindításával kapcsolatos, 2005. február 24-én elfogadott állásfoglalására;

tekintettel az RB véleménytervezetére (CdR 147/2005 rev1), melyet a „Gazdaság- és szociálpolitika” szakbizottság 2005. június 29-én elfogadott (előadó: Pauliina HAIJANEN, Délnyugat-Finnország megyei gyűlésének elnökségi tagja, Laitila városi tanácsának tagja, FI- EPP);

a 2005. október 12–13-án tartott 61. plenáris ülésén (az október 12-i ülésnapon) egyhangúlag elfogadta a következő véleményt:

1.   A Régiók Bizottságának nézetei

Általános megjegyzések

A Régiók Bizottsága

| 1.1 | úgy véli, hogy azt a megközelítést, mely szerint az „Integrált iránymutatások” a növekedés fokozására és a foglalkoztatás növelésére helyezi a hangsúlyt, nagyobb szociális kohézió megteremtése által, a népjólét és az életminőség javításának szem előtt tartásával kell megvalósítani; ennek előfeltétele a nagyobb versenyképesség és beruházások, valamint a magas szinten tartott szociális védelem; |
| --- | --- |

1.1

úgy véli, hogy azt a megközelítést, mely szerint az „Integrált iránymutatások” a növekedés fokozására és a foglalkoztatás növelésére helyezi a hangsúlyt, nagyobb szociális kohézió megteremtése által, a népjólét és az életminőség javításának szem előtt tartásával kell megvalósítani; ennek előfeltétele a nagyobb versenyképesség és beruházások, valamint a magas szinten tartott szociális védelem;

| 1.2 | megismétli a lisszaboni stratégia intenzívebb és decentralizáltabb megvalósítására irányuló kérelmét, a lisszaboni Európai Tanács következtetéseinek szellemében, amelyek kimondják, hogy „az elfogadott megközelítés szerint az (a lisszaboni stratégia megvalósítása) a szubszidiaritás elvének megfelelően teljes mértékben decentralizált lesz; az Unió, a tagállamok, a regionális és helyi önkormányzatok, valamint a szociális partnerek és a civil társadalom különböző partnerségi kapcsolatokban megvalósuló tevékeny együttműködése révén”; |
| --- | --- |

1.2

megismétli a lisszaboni stratégia intenzívebb és decentralizáltabb megvalósítására irányuló kérelmét, a lisszaboni Európai Tanács következtetéseinek szellemében, amelyek kimondják, hogy „az elfogadott megközelítés szerint az (a lisszaboni stratégia megvalósítása) a szubszidiaritás elvének megfelelően teljes mértékben decentralizált lesz; az Unió, a tagállamok, a regionális és helyi önkormányzatok, valamint a szociális partnerek és a civil társadalom különböző partnerségi kapcsolatokban megvalósuló tevékeny együttműködése révén”;

| 1.3 | ugyanakkor úgy véli, hogy az „Integrált iránymutatások” módszertani szempontból előrelépést jelent abban az értelemben, hogy megnyilvánul benne az Európai Unió gazdaság- és szociálpolitikáinak egymást kiegészítő jellege, továbbá jelzi, hogy fennáll a szándék az Európai Unió makrogazdasági kormányzati eszközei egyszerűsítésének és jobb áttekinthetőségének továbbfejlesztésére; |
| --- | --- |

1.3

ugyanakkor úgy véli, hogy az „Integrált iránymutatások” módszertani szempontból előrelépést jelent abban az értelemben, hogy megnyilvánul benne az Európai Unió gazdaság- és szociálpolitikáinak egymást kiegészítő jellege, továbbá jelzi, hogy fennáll a szándék az Európai Unió makrogazdasági kormányzati eszközei egyszerűsítésének és jobb áttekinthetőségének továbbfejlesztésére;

| 1.4 | úgy véli, hogy a növekedés fokozása és a foglalkoztatás szintjének emelése során a Közösségben mindenütt a polgárok jólétének fenntartása és növelése kell, hogy legyen a cél, továbbá lehetővé kell tenni számukra, hogy kiaknázhassák a bennük rejlő lehetőségeket a társadalomban; |
| --- | --- |

1.4

úgy véli, hogy a növekedés fokozása és a foglalkoztatás szintjének emelése során a Közösségben mindenütt a polgárok jólétének fenntartása és növelése kell, hogy legyen a cél, továbbá lehetővé kell tenni számukra, hogy kiaknázhassák a bennük rejlő lehetőségeket a társadalomban;

| 1.5 | úgy véli, hogy a gyenge szociális fejlődés hosszú távon a gazdasági növekedést is lassítja; |
| --- | --- |

1.5

úgy véli, hogy a gyenge szociális fejlődés hosszú távon a gazdasági növekedést is lassítja;

| 1.6 | úgy véli, hogy a munkabérek növekedése nemzetközi szemszögből nézve a szociális fejlődés fontos mércéje; |
| --- | --- |

1.6

úgy véli, hogy a munkabérek növekedése nemzetközi szemszögből nézve a szociális fejlődés fontos mércéje;

| 1.7 | úgy véli, hogy a decentralizáció teremtette értéktöbblet felmérésére, illetve az iránymutatások elkészítésében és végrehajtásában a helyi és regionális önkormányzatok részvételének biztosítására vonatkozó javaslatait nem vették kellőképpen figyelembe; |
| --- | --- |

1.7

úgy véli, hogy a decentralizáció teremtette értéktöbblet felmérésére, illetve az iránymutatások elkészítésében és végrehajtásában a helyi és regionális önkormányzatok részvételének biztosítására vonatkozó javaslatait nem vették kellőképpen figyelembe;

| 1.8 | kiemeli, hogy tevékenyen részt kíván venni az új lisszaboni folyamatban, és minden évben hozzá kíván járulni az Európai Tanács tavaszi üléséhez. Úgy véli, hogy a regionális és helyi önkormányzatok részvétele az európai szintű kormányzási ciklusban aktív partnerségi lehetőségeket nyújt az európai döntéshozatali folyamatban, és fokozza a regionális dimenzióra való odafigyelést. |
| --- | --- |

1.8

kiemeli, hogy tevékenyen részt kíván venni az új lisszaboni folyamatban, és minden évben hozzá kíván járulni az Európai Tanács tavaszi üléséhez. Úgy véli, hogy a regionális és helyi önkormányzatok részvétele az európai szintű kormányzási ciklusban aktív partnerségi lehetőségeket nyújt az európai döntéshozatali folyamatban, és fokozza a regionális dimenzióra való odafigyelést.

2.   A Régiók Bizottsága ajánlásai

A Régiók Bizottsága

| 2.1 | fontosnak tartja, hogy a helyi és regionális kormányzati réteg aktívan részt vegyen az Integrált iránymutatások gyakorlati megvalósításában, továbbá azt ajánlja, hogy az iránymutatások előkészítési és felülvizsgálati szakaszaiban is teremtsék meg a szükséges feltételeket a helyi és regionális önkormányzatok nézeteinek figyelembevételéhez; |
| --- | --- |

2.1

fontosnak tartja, hogy a helyi és regionális kormányzati réteg aktívan részt vegyen az Integrált iránymutatások gyakorlati megvalósításában, továbbá azt ajánlja, hogy az iránymutatások előkészítési és felülvizsgálati szakaszaiban is teremtsék meg a szükséges feltételeket a helyi és regionális önkormányzatok nézeteinek figyelembevételéhez;

| 2.2 | fontosnak tartja a helyi és regionális önkormányzatok hatáskörének kiterjesztését a mögöttes gazdasági feltételek kialakítása és megerősítése terén, mivel ezek kulcsfontosságúak az életképességük fenntartásához. Ennek egy lehetséges megközelítése a helyi és regionális önkormányzatok nyújtotta szolgáltatások fejlesztése lehetne; |
| --- | --- |

2.2

fontosnak tartja a helyi és regionális önkormányzatok hatáskörének kiterjesztését a mögöttes gazdasági feltételek kialakítása és megerősítése terén, mivel ezek kulcsfontosságúak az életképességük fenntartásához. Ennek egy lehetséges megközelítése a helyi és regionális önkormányzatok nyújtotta szolgáltatások fejlesztése lehetne;

| 2.3 | fontosnak tartja a helyi és regionális önkormányzatok nyújtotta szolgáltatások fejlesztését, hogy azok jövedelmezőbbek és versenyképesebbek legyenek. Ehhez arra van szükség, hogy a szolgáltatások megszervezése a versenyképes közszolgáltatások fejlesztése terén az innovációt és a kreativitást hátráltató szabályok, megkötések és egyéb akadályok eltörlése által – ugyanakkor a nemzeti és uniós minimális előírások betartása mellett – egyszerűsödjön; |
| --- | --- |

2.3

fontosnak tartja a helyi és regionális önkormányzatok nyújtotta szolgáltatások fejlesztését, hogy azok jövedelmezőbbek és versenyképesebbek legyenek. Ehhez arra van szükség, hogy a szolgáltatások megszervezése a versenyképes közszolgáltatások fejlesztése terén az innovációt és a kreativitást hátráltató szabályok, megkötések és egyéb akadályok eltörlése által – ugyanakkor a nemzeti és uniós minimális előírások betartása mellett – egyszerűsödjön;

| 2.4 | fontosnak tartja a szolgáltatások belső piacának kiterjesztésével és mélyítésével kapcsolatban ügyelni arra, hogy a nehezen elérhető és gyéren lakott régiók is részesülhessenek a szolgáltatásokból; a belső piac hatékony működése szempontjából elengedhetetlen annak tisztázása, mit értsünk általános gazdasági érdekek és általános érdekű szolgáltatások alatt; |
| --- | --- |

2.4

fontosnak tartja a szolgáltatások belső piacának kiterjesztésével és mélyítésével kapcsolatban ügyelni arra, hogy a nehezen elérhető és gyéren lakott régiók is részesülhessenek a szolgáltatásokból; a belső piac hatékony működése szempontjából elengedhetetlen annak tisztázása, mit értsünk általános gazdasági érdekek és általános érdekű szolgáltatások alatt;

| 2.5 | fontosnak tartja a szociális párbeszéd fejlesztését, hogy a szociális partnerek is jelentős mértékben hozzájárulhassanak a reformra irányuló erőfeszítésekhez. |
| --- | --- |

2.5

fontosnak tartja a szociális párbeszéd fejlesztését, hogy a szociális partnerek is jelentős mértékben hozzájárulhassanak a reformra irányuló erőfeszítésekhez.

Az Integrált iránymutatások és a nemzeti reformprogramok

| 2.6 | azt javasolja, hogy a regionális és helyi önkormányzatok, valamint a szociális partnerek és a civil társadalom részvételének növelése érdekében az Integrált iránymutatásoknak a jövőben meg kellene említenie a helyi és regionális perspektíván alapuló konkrét célok kitűzését is; |
| --- | --- |

2.6

azt javasolja, hogy a regionális és helyi önkormányzatok, valamint a szociális partnerek és a civil társadalom részvételének növelése érdekében az Integrált iránymutatásoknak a jövőben meg kellene említenie a helyi és regionális perspektíván alapuló konkrét célok kitűzését is;

| 2.7 | fontosnak tartja biztosítani, hogy a tagállamoknak elég idő álljon rendelkezésére ahhoz, hogy a helyi és regionális önkormányzatokkal együttműködésben elkészítsék a nemzeti reformprogramokat, ezért azt ajánlja, hogy az Európai Bizottság az iránymutatások folyamatának erre a szakaszára is készítsen egy ajánlott időbeosztást; |
| --- | --- |

2.7

fontosnak tartja biztosítani, hogy a tagállamoknak elég idő álljon rendelkezésére ahhoz, hogy a helyi és regionális önkormányzatokkal együttműködésben elkészítsék a nemzeti reformprogramokat, ezért azt ajánlja, hogy az Európai Bizottság az iránymutatások folyamatának erre a szakaszára is készítsen egy ajánlott időbeosztást;

| 2.8 | azt ajánlja, hogy még több konkrét rendelkezést fogalmazzanak meg a helyi és regionális önkormányzatokkal folytatandó, javasolt partneri együttműködés megerősítésére. Ezt a tényezőt nemcsak az iránymutatásokban, hanem az Európai Szociális Alap stratégiáinak kidolgozásakor is figyelembe kellene venni: az ESZA-stratégiáknak egyrészt az iránymutatásokban javasolt partneri együttműködést, másrészt a különböző kormányzati szférák és a szociális partnerek közötti új együttműködési modellek kifejlesztését is támogatnia kellene; |
| --- | --- |

2.8

azt ajánlja, hogy még több konkrét rendelkezést fogalmazzanak meg a helyi és regionális önkormányzatokkal folytatandó, javasolt partneri együttműködés megerősítésére. Ezt a tényezőt nemcsak az iránymutatásokban, hanem az Európai Szociális Alap stratégiáinak kidolgozásakor is figyelembe kellene venni: az ESZA-stratégiáknak egyrészt az iránymutatásokban javasolt partneri együttműködést, másrészt a különböző kormányzati szférák és a szociális partnerek közötti új együttműködési modellek kifejlesztését is támogatnia kellene;

| 2.9 | azt javasolja, hogy a polgárokat oly módon tájékoztassák az iránymutatások és a nemzeti reformprogramok kidolgozásáról, amely kiemeli a célkitűzések és a reformigények európai jellegét, valamint elősegíti Unió-szerte a civil társadalom bevonását az új célkitűzések és intézkedések kialakításába; |
| --- | --- |

2.9

azt javasolja, hogy a polgárokat oly módon tájékoztassák az iránymutatások és a nemzeti reformprogramok kidolgozásáról, amely kiemeli a célkitűzések és a reformigények európai jellegét, valamint elősegíti Unió-szerte a civil társadalom bevonását az új célkitűzések és intézkedések kialakításába;

| 2.10 | fontosnak tartja, hogy a reformprogramok kidolgozása a kohéziós és a szociális alapok célkitűzéseit, a társadalmi beilleszkedési programokat és a közösségi képzési politika folyamatait szem előtt tartva történjék; |
| --- | --- |

2.10

fontosnak tartja, hogy a reformprogramok kidolgozása a kohéziós és a szociális alapok célkitűzéseit, a társadalmi beilleszkedési programokat és a közösségi képzési politika folyamatait szem előtt tartva történjék;

| 2.11 | fontosnak tartja felmérni, hogy mennyire reális lehetőség az állami támogatások eltörlése azokban a gyéren lakott régiókban, ahol az államilag támogatott szolgáltatásoknak nincsenek magánkézben levő konkurensei; |
| --- | --- |

2.11

fontosnak tartja felmérni, hogy mennyire reális lehetőség az állami támogatások eltörlése azokban a gyéren lakott régiókban, ahol az államilag támogatott szolgáltatásoknak nincsenek magánkézben levő konkurensei;

| 2.12 | hozzáfűzi, hogy az emberi erőforrások fejlesztésébe történő befektetés igen fontos és többféleképpen elősegíti a gazdasági növekedést és a munkahelyteremtést: például az újítások és azok alkalmazásainak ösztönzése révén, valamint azáltal, hogy megkönnyíti a munkavállalók és a szervezetek számára a változások kihívásaihoz való alkalmazkodást. |
| --- | --- |

2.12

hozzáfűzi, hogy az emberi erőforrások fejlesztésébe történő befektetés igen fontos és többféleképpen elősegíti a gazdasági növekedést és a munkahelyteremtést: például az újítások és azok alkalmazásainak ösztönzése révén, valamint azáltal, hogy megkönnyíti a munkavállalók és a szervezetek számára a változások kihívásaihoz való alkalmazkodást.

| 2.13 | azt ajánlja, hogy a tagállamok ösztönözzék helyi és regionális önkormányzataikat arra, hogy merítsenek más uniós országok tapasztalatából, amelyet azok a különböző típusú helységekben és régiókban szereztek a szolgáltatások reformja során; |
| --- | --- |

2.13

azt ajánlja, hogy a tagállamok ösztönözzék helyi és regionális önkormányzataikat arra, hogy merítsenek más uniós országok tapasztalatából, amelyet azok a különböző típusú helységekben és régiókban szereztek a szolgáltatások reformja során;

| 2.14 | annak vizsgálatát szorgalmazza, hogy miként lehet javadalmazási rendszerek kidolgozása révén nagyobb mértékben figyelembe venni a termelékenység regionális különbségeit; |
| --- | --- |

2.14

annak vizsgálatát szorgalmazza, hogy miként lehet javadalmazási rendszerek kidolgozása révén nagyobb mértékben figyelembe venni a termelékenység regionális különbségeit;

| 2.15 | fontosnak tartja, hogy a nemzeti reformprogramok kidolgozásakor megfelelő módon vegyék figyelembe a helyi és regionális önkormányzatok képzett munkaerőért folytatott versengési lehetőségeit, és biztosítsák az idősebb dolgozók munkabíró képességének és motiváltságának megtartásához a szükséges eszközöket. |
| --- | --- |

2.15

fontosnak tartja, hogy a nemzeti reformprogramok kidolgozásakor megfelelő módon vegyék figyelembe a helyi és regionális önkormányzatok képzett munkaerőért folytatott versengési lehetőségeit, és biztosítsák az idősebb dolgozók munkabíró képességének és motiváltságának megtartásához a szükséges eszközöket.

| 2.16 | felhívja a figyelmet, hogy az oktatási és képzési politika fontos szerepet játszik a demokratikus társadalom megalapozásában és az emberi erőforrások fejlesztésében; |
| --- | --- |

2.16

felhívja a figyelmet, hogy az oktatási és képzési politika fontos szerepet játszik a demokratikus társadalom megalapozásában és az emberi erőforrások fejlesztésében;

| 2.17 | hangsúlyozza a helyi és regionális érdekelt felek szerepét a munkaerő és a képzés terén a kínálat és a kereslet előrejelzésében és az információk összehangolásában, és azt javasolja, hogy gyűjtsenek példákat az ezen a téren bevált gyakorlatokról; |
| --- | --- |

2.17

hangsúlyozza a helyi és regionális érdekelt felek szerepét a munkaerő és a képzés terén a kínálat és a kereslet előrejelzésében és az információk összehangolásában, és azt javasolja, hogy gyűjtsenek példákat az ezen a téren bevált gyakorlatokról;

| 2.18 | fontosnak tartja olyan széles körű képesítések kifejlesztését, amelyek révén a dolgozók – további képzés után – egy tevékenységről könnyen átválthatnak egy másikra; |
| --- | --- |

2.18

fontosnak tartja olyan széles körű képesítések kifejlesztését, amelyek révén a dolgozók – további képzés után – egy tevékenységről könnyen átválthatnak egy másikra;

| 2.19 | hangsúlyozza, hogy képzési szolgáltatások szervezésekor és a szakképesítések egyenértékűségének javításakor a nemzeti döntéshozatali jogköröket és a nemzeti követelményeket is figyelembe kell venni; |
| --- | --- |

2.19

hangsúlyozza, hogy képzési szolgáltatások szervezésekor és a szakképesítések egyenértékűségének javításakor a nemzeti döntéshozatali jogköröket és a nemzeti követelményeket is figyelembe kell venni;

| 2.20 | megjegyzi, hogy a foglalkoztatottsági arány növeléséhez és az egész életen át tartó tanuláshoz a képzési szolgáltatások olyan kiterjedt hálózatára van szükség, amely rugalmas módon reagál a keresletre. Ezt például a távoktatás révén lehet megvalósítani. A munkaerő-politikai képzés és a szakképzés fogalmát egyértelműen meg kell határozni, és ki kell küszöbölni a kettősségeket; |
| --- | --- |

2.20

megjegyzi, hogy a foglalkoztatottsági arány növeléséhez és az egész életen át tartó tanuláshoz a képzési szolgáltatások olyan kiterjedt hálózatára van szükség, amely rugalmas módon reagál a keresletre. Ezt például a távoktatás révén lehet megvalósítani. A munkaerő-politikai képzés és a szakképzés fogalmát egyértelműen meg kell határozni, és ki kell küszöbölni a kettősségeket;

| 2.21 | azt ajánlja, hogy fejlesszenek ki a tanuláshoz rugalmas megközelítési módokat a fiatalok és a felnőttek igényeinek kielégítésére, továbbá támogassák a munkahelyi képzés lehetőségét. A képzési sémák kidolgozásakor fontos egyensúlyt teremteni a munkáltatók és a dolgozók igényei és lehetőségei között, illetve figyelembe venni a cégtulajdonosok különleges képzési igényeit; |
| --- | --- |

2.21

azt ajánlja, hogy fejlesszenek ki a tanuláshoz rugalmas megközelítési módokat a fiatalok és a felnőttek igényeinek kielégítésére, továbbá támogassák a munkahelyi képzés lehetőségét. A képzési sémák kidolgozásakor fontos egyensúlyt teremteni a munkáltatók és a dolgozók igényei és lehetőségei között, illetve figyelembe venni a cégtulajdonosok különleges képzési igényeit;

| 2.22 | támogatja a munka életciklus-alapú megközelítésének elősegítését és az integráló szemléletű munkaerőpiac kifejlesztését, azonban hangsúlyozza, hogy nem szabad újabb feladatokat róni a helyi és regionális önkormányzatokra az ehhez szükséges erőforrások biztosítása nélkül. A reformot nem szabad oly módon kivitelezni, hogy a helyi és regionális önkormányzatok szolgálatai és dolgozói hátrányba kerüljenek más résztvevőkkel szemben; |
| --- | --- |

2.22

támogatja a munka életciklus-alapú megközelítésének elősegítését és az integráló szemléletű munkaerőpiac kifejlesztését, azonban hangsúlyozza, hogy nem szabad újabb feladatokat róni a helyi és regionális önkormányzatokra az ehhez szükséges erőforrások biztosítása nélkül. A reformot nem szabad oly módon kivitelezni, hogy a helyi és regionális önkormányzatok szolgálatai és dolgozói hátrányba kerüljenek más résztvevőkkel szemben;

| 2.23 | fontosnak tartja a bevándorlók letelepedését és a társadalomba, valamint a munka világába való beilleszkedését elősegítő intézkedések kidolgozását és megerősítését, és azt ajánlja, hogy több információt tegyenek elérhetővé a beilleszkedésről szóló tanulmányokról és a bevált gyakorlatokról; |
| --- | --- |

2.23

fontosnak tartja a bevándorlók letelepedését és a társadalomba, valamint a munka világába való beilleszkedését elősegítő intézkedések kidolgozását és megerősítését, és azt ajánlja, hogy több információt tegyenek elérhetővé a beilleszkedésről szóló tanulmányokról és a bevált gyakorlatokról;

| 2.24 | szorgalmazza, hogy vizsgálják meg, miképpen lehetne bevonni a külföldi munkavállalókat foglalkoztató munkaadókat a beilleszkedést elősegítő intézkedések kidolgozásába és finanszírozásába, és hogyan lehetne fejleszteni a helyi és regionális önkormányzatok közötti együttműködést ezen a téren; |
| --- | --- |

2.24

szorgalmazza, hogy vizsgálják meg, miképpen lehetne bevonni a külföldi munkavállalókat foglalkoztató munkaadókat a beilleszkedést elősegítő intézkedések kidolgozásába és finanszírozásába, és hogyan lehetne fejleszteni a helyi és regionális önkormányzatok közötti együttműködést ezen a téren;

| 2.25 | kiemeli, hogy olyan intézkedésekre van szükség, amelyek révén jobban előrevetíthető a globalizáció hatása a regionális üzleti tevékenységre, amelyek segítenek a cégeknek az alkalmazkodásban és versenyképességük megőrzésében, illetve amelyek a cégek bezárása vagy áthelyezése esetén megkönnyítik a dolgozók gyors átképzését és újbóli munkába állását. |
| --- | --- |

2.25

kiemeli, hogy olyan intézkedésekre van szükség, amelyek révén jobban előrevetíthető a globalizáció hatása a regionális üzleti tevékenységre, amelyek segítenek a cégeknek az alkalmazkodásban és versenyképességük megőrzésében, illetve amelyek a cégek bezárása vagy áthelyezése esetén megkönnyítik a dolgozók gyors átképzését és újbóli munkába állását.

Brüsszel, 2005. október 12.

A Régiók Bizottsága

elnöke

Peter STRAUB

---

| 4.4.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 81/16 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 81/16

---

Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: „Az Európai Bizottság »Európa szellemi tőkéjének mozgósítása: tegyük lehetővé az egyetemek teljes körű hozzájárulását a lisszaboni stratégiához!« című közleménye”

(2006/C 81/05)

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Bizottság „Európa szellemi tőkéjének mozgósítása: tegyük lehetővé az egyetemek teljes körű hozzájárulását a lisszaboni stratégiához!” című közleményére (COM(2005) 152 final);

tekintettel az Európai Bizottság 2005. június 3-i döntésére, mely szerint Európai Közösséget létrehozó szerződés 265. cikkének (1) bekezdése alapján kikéri a Régiók Bizottsága véleményét a fenti tárgyban;

tekintettel az Elnökség 2005. április 12-i döntésére, amelyben megbízza a „Kultúra és oktatás” szakbizottságot, hogy a fenti témában véleményt dolgozzon ki;

tekintettel a lisszaboni Európai Tanács döntésére, amely jóváhagyta az „európai kutatási térség” tervét és így megteremtette az Európai Unió közös tudományos és technológiai politikájának alapját;

tekintettel a Régiók Bizottsága „A lisszaboni stratégia átgondolása félidő eltelte után” c. véleményére (CdR 152/2004 fin) (1);

tekintettel
  az Európai Bizottság „Az egyetemek szerepe a tudás Európájában” c. közleményére
   (2) és a Régiók Bizottsága „Az egyetemek szerepe a tudás Európájának helyi és regionális fejlődésében” című véleményére (CdR 89/2003 fin) (3);

tekintettel a Régiók Bizottságának „az élethosszig tartó tanulásra vonatkozó integrált cselekvési program” tárgyban született véleményére (CdR 258/2004 fin)

tekintettel a „Kultúra és oktatás” szakbizottság 2005. július 11-én elfogadott véleménytervezetére (CdR 154/2005 rev.1), előadó: Gerd Harms, Brandenburg tartomány szövetségi képviselője és Európa-ügyi megbízottja, az állami kancellári hivatal államtitkára (DE/PES);

Mivel

| 1. | Elengedhetetlen, hogy az Európai Bizottság közleményét a „növekedés a tudás révén” közös európai stratégiával összefüggésben ítéljük meg. A nevelés, az oktatás és a kutatás képezik az innovációra képes társadalom alapjait. A lisszaboni stratégia keretein belül megfogalmazott célok csak olyan globális versenyben érhetők el, amelyben a kutatás, az oktatás és a képzés kulcsszerepet játszanak. Emiatt a felsőoktatási intézményeknek központi szerepe van a lisszaboni folyamatban. |
| --- | --- |

1.

Elengedhetetlen, hogy az Európai Bizottság közleményét a „növekedés a tudás révén” közös európai stratégiával összefüggésben ítéljük meg. A nevelés, az oktatás és a kutatás képezik az innovációra képes társadalom alapjait. A lisszaboni stratégia keretein belül megfogalmazott célok csak olyan globális versenyben érhetők el, amelyben a kutatás, az oktatás és a képzés kulcsszerepet játszanak. Emiatt a felsőoktatási intézményeknek központi szerepe van a lisszaboni folyamatban.

| 2. | Európában 20 év múlva a világ lakosságának csupán 5 %-a él majd, míg Ázsiában 52 %. Ezek a számok jól mutatják, hogy mekkora szükség olyan van lényegbevágó intézkedésekre, melyek hozzájárulnak az európai képzés és kutatás területének vonzóbbá tételéhez. A felsőoktatási intézmények vonzereje fontos szempont az olyan képzett szakemberek („agyak”) megszerzéséért folytatott harcban, akik biztosíthatják Európa jövőbeni fejlődését. |
| --- | --- |

2.

Európában 20 év múlva a világ lakosságának csupán 5 %-a él majd, míg Ázsiában 52 %. Ezek a számok jól mutatják, hogy mekkora szükség olyan van lényegbevágó intézkedésekre, melyek hozzájárulnak az európai képzés és kutatás területének vonzóbbá tételéhez. A felsőoktatási intézmények vonzereje fontos szempont az olyan képzett szakemberek („agyak”) megszerzéséért folytatott harcban, akik biztosíthatják Európa jövőbeni fejlődését.

| 3. | Az átfogó képzéshez való hozzájutás nem csak a tudás Európájának egyik jövőbeni forrása, hanem az európai társadalmak és egész Európa szociális kohéziójának alapja is. A képzés akadályainak megszüntetése, ez élethosszig tartó képzés mindenki számára elérhető lehetőségeinek megteremtése és az oktatásügy színvonalának növelése központi kihívások minden cselekvési szinten. |
| --- | --- |

3.

Az átfogó képzéshez való hozzájutás nem csak a tudás Európájának egyik jövőbeni forrása, hanem az európai társadalmak és egész Európa szociális kohéziójának alapja is. A képzés akadályainak megszüntetése, ez élethosszig tartó képzés mindenki számára elérhető lehetőségeinek megteremtése és az oktatásügy színvonalának növelése központi kihívások minden cselekvési szinten.

| 4. | Az újraindított lisszaboni stratégia során az Európai Bizottság egész intézkedéscsomagot javasolt annak érdekében, hogy aktívan szembe lehessen szállni ezekkel a kihívásokkal. Az Európai Bizottság illetékességi körébe tartozó tevékenységek egyik fő eleme a 7. kutatási keretprogram. Ahhoz, hogy a keretprogramban említett lehetőségek integrálhatóak legyenek az európai innovációs folyamatba, reformokra van szükség az oktatási és a felsőoktatási szektorban. |
| --- | --- |

4.

Az újraindított lisszaboni stratégia során az Európai Bizottság egész intézkedéscsomagot javasolt annak érdekében, hogy aktívan szembe lehessen szállni ezekkel a kihívásokkal. Az Európai Bizottság illetékességi körébe tartozó tevékenységek egyik fő eleme a 7. kutatási keretprogram. Ahhoz, hogy a keretprogramban említett lehetőségek integrálhatóak legyenek az európai innovációs folyamatba, reformokra van szükség az oktatási és a felsőoktatási szektorban.

| 5. | Európa régióinak ebben a folyamatban kiemelkedő felelőssége van; a régiók fontos kompetenciákkal rendelkeznek a tudományos képzés és a kutatás terén. A Régiók Bizottsága elismeri, hogy a helyi és regionális önkormányzatok ebben a tekintetben különleges szerepet töltenek be, mivel kommunikációs csatornaként működnek a polgárok felé. A helyi és regionális önkormányzatok hozzájárulhatnak a hálózatok közötti együttműködés kialakulásához is, az érintett felek közötti szinergiák létrehozása érdekében. Az európai régiók fejlődése nagymértékben függ a tudomány, a kutatás és az innováció lehetőségeinek kihasználásától. Az említett potenciálok erősítése Európában csak a régiókkal együttműködve lehetséges. |
| --- | --- |

5.

Európa régióinak ebben a folyamatban kiemelkedő felelőssége van; a régiók fontos kompetenciákkal rendelkeznek a tudományos képzés és a kutatás terén. A Régiók Bizottsága elismeri, hogy a helyi és regionális önkormányzatok ebben a tekintetben különleges szerepet töltenek be, mivel kommunikációs csatornaként működnek a polgárok felé. A helyi és regionális önkormányzatok hozzájárulhatnak a hálózatok közötti együttműködés kialakulásához is, az érintett felek közötti szinergiák létrehozása érdekében. Az európai régiók fejlődése nagymértékben függ a tudomány, a kutatás és az innováció lehetőségeinek kihasználásától. Az említett potenciálok erősítése Európában csak a régiókkal együttműködve lehetséges.

2005. október 12–13-án tartott 61. plenáris ülésén (az október 12-i ülésnapon) egyhangúlag elfogadta az alábbi véleményt:

1.   A Régiók Bizottsága álláspontja és ajánlásai

Általános megjegyzések

A Régiók Bizottsága

| 1.1 | üdvözli
  az Európai Bizottság „Európa szellemi tőkéjének mozgósítása: tegyük lehetővé az egyetemek teljes körű hozzájárulását a lisszaboni stratégiához!” című közleményét és fontos impulzusnak tekinti azt az egész Európára kiterjedő, a felsőoktatás javításáról szóló elengedhetetlen párbeszédben; |
| --- | --- |

1.1

üdvözli
  az Európai Bizottság „Európa szellemi tőkéjének mozgósítása: tegyük lehetővé az egyetemek teljes körű hozzájárulását a lisszaboni stratégiához!” című közleményét és fontos impulzusnak tekinti azt az egész Európára kiterjedő, a felsőoktatás javításáról szóló elengedhetetlen párbeszédben;

| 1.2 | ismételten hangsúlyozza, hogy az európai főiskolai és egyetemi képzés szerteágazó területét a közleményben „egyetemek” általános fogalom jelöli. Ebben az általános értelemben használatos jelen véleményben a „felsőoktatás” kifejezés is; |
| --- | --- |

1.2

ismételten hangsúlyozza, hogy az európai főiskolai és egyetemi képzés szerteágazó területét a közleményben „egyetemek” általános fogalom jelöli. Ebben az általános értelemben használatos jelen véleményben a „felsőoktatás” kifejezés is;

| 1.3 | osztja az Európai Bizottságnak azt a nézetét, hogy a jövőbeni növekedés és a társadalmi jólét egyre inkább az alapos szaktudást igénylő iparágakon és szolgáltatásokon alapul, és egyre több munkahely igényel majd felsőfokú végzettséget; |
| --- | --- |

1.3

osztja az Európai Bizottságnak azt a nézetét, hogy a jövőbeni növekedés és a társadalmi jólét egyre inkább az alapos szaktudást igénylő iparágakon és szolgáltatásokon alapul, és egyre több munkahely igényel majd felsőfokú végzettséget;

| 1.4 | elismeri, hogy az európai felsőoktatási politikában alapvető változásra van szükség, amely egyrészről figyelembe veszi a helyi és regionális közösségek igényeit, másrészről világszinten versenyképes kutatást és oktatást tesz lehetővé; |
| --- | --- |

1.4

elismeri, hogy az európai felsőoktatási politikában alapvető változásra van szükség, amely egyrészről figyelembe veszi a helyi és regionális közösségek igényeit, másrészről világszinten versenyképes kutatást és oktatást tesz lehetővé;

| 1.5 | ebben az összefüggésben rámutat arra, hogy Európában kitűnő felsőoktatási intézmények vannak, amelyek világszintű összehasonlításban is kiváló teljesítményt nyújtanak a tudományos utánpótlás kinevelésében és a kutatásban. Másrészről viszont számos olyan felsőoktatási intézmény is létezik, amelyek – ahogyan erre az Európai Bizottság közleménye is utal – nem tudják teljes mértékben kibontakoztatni a bennük rejlő lehetőségeket; |
| --- | --- |

1.5

ebben az összefüggésben rámutat arra, hogy Európában kitűnő felsőoktatási intézmények vannak, amelyek világszintű összehasonlításban is kiváló teljesítményt nyújtanak a tudományos utánpótlás kinevelésében és a kutatásban. Másrészről viszont számos olyan felsőoktatási intézmény is létezik, amelyek – ahogyan erre az Európai Bizottság közleménye is utal – nem tudják teljes mértékben kibontakoztatni a bennük rejlő lehetőségeket;

| 1.6 | üdvözli az egyértelmű kiállást a szubszidiaritás mellett, ezenfelül hangsúlyozza a régiók felelősségét, amely a 2001-es, európai kormányzásról szóló fehér könyvben került meghatározásra és az Európai Unió alkotmányszerződésének tervezetében is kifejezésre jut; |
| --- | --- |

1.6

üdvözli az egyértelmű kiállást a szubszidiaritás mellett, ezenfelül hangsúlyozza a régiók felelősségét, amely a 2001-es, európai kormányzásról szóló fehér könyvben került meghatározásra és az Európai Unió alkotmányszerződésének tervezetében is kifejezésre jut;

| 1.7 | nyomatékosan megjegyzi, hogy az egyetemi képzést nem csak gazdasági szempontból lehet vizsgálni. Az egyetemi képzés szociális és kulturális többletértéket is teremt, amely nem értékelhető gazdasági szempontból, de a fejlett társadalom számára alapvető jelentőségű; |
| --- | --- |

1.7

nyomatékosan megjegyzi, hogy az egyetemi képzést nem csak gazdasági szempontból lehet vizsgálni. Az egyetemi képzés szociális és kulturális többletértéket is teremt, amely nem értékelhető gazdasági szempontból, de a fejlett társadalom számára alapvető jelentőségű;

| 1.8 | hangsúlyozza, hogy a közlemény alapjául szolgáló ambiciózus célokat csak akkor lehet elérni, ha azok alapjait megteremtik az iskolai általános és az iskola előtti képzés keretein belül. Elismeri, hogy ezen a területen a regionális szintnek kiemelt felelőssége van; |
| --- | --- |

1.8

hangsúlyozza, hogy a közlemény alapjául szolgáló ambiciózus célokat csak akkor lehet elérni, ha azok alapjait megteremtik az iskolai általános és az iskola előtti képzés keretein belül. Elismeri, hogy ezen a területen a regionális szintnek kiemelt felelőssége van;

| 1.9 | úgy véli, hogy a lisszaboni stratégia céljainak megvalósítása érdekében az egyetemeket és főiskolákat nagyobb mértékben kellene bevonni az élethosszig tartó tanulás koncepciójába; |
| --- | --- |

1.9

úgy véli, hogy a lisszaboni stratégia céljainak megvalósítása érdekében az egyetemeket és főiskolákat nagyobb mértékben kellene bevonni az élethosszig tartó tanulás koncepciójába;

| 1.10 | úgy véli, hogy a felsőoktatással szemben támasztott társadalmi követelmények gyors változására a leghatékonyabb választ a rugalmas struktúrák jelentik. Ezek megteremtése egyelőre a felsőoktatási intézmények feladata. A regionális és a nemzeti szint felelőssége, hogy a belső, jogilag akadályozó tényezők kiküszöbölése által megteremtse a rugalmasság alapjait és rendelkezésre bocsássa a szükséges eszközöket; |
| --- | --- |

1.10

úgy véli, hogy a felsőoktatással szemben támasztott társadalmi követelmények gyors változására a leghatékonyabb választ a rugalmas struktúrák jelentik. Ezek megteremtése egyelőre a felsőoktatási intézmények feladata. A regionális és a nemzeti szint felelőssége, hogy a belső, jogilag akadályozó tényezők kiküszöbölése által megteremtse a rugalmasság alapjait és rendelkezésre bocsássa a szükséges eszközöket;

| 1.11 | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az Európai Bizottság nem tartotta feladatának egy, a szervezeti egységei között egyeztetett, az európai felsőoktatási politika minden szempontját figyelembe vevő, a kutatás területére is kiterjedő közlemény kidolgozását. Az európai kutatási térség és az Európai Bizottság 7., a „tudásalapú régiók” irányvonalhoz kapcsolódó kutatási kerettervről szóló javaslata fontos viszonyítási pontok az európai felsőoktatás számára, főként a lisszaboni célkitűzések megvalósítása szempontjából; |
| --- | --- |

1.11

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az Európai Bizottság nem tartotta feladatának egy, a szervezeti egységei között egyeztetett, az európai felsőoktatási politika minden szempontját figyelembe vevő, a kutatás területére is kiterjedő közlemény kidolgozását. Az európai kutatási térség és az Európai Bizottság 7., a „tudásalapú régiók” irányvonalhoz kapcsolódó kutatási kerettervről szóló javaslata fontos viszonyítási pontok az európai felsőoktatás számára, főként a lisszaboni célkitűzések megvalósítása szempontjából;

| 1.12 | megállapítja, hogy a kutatás területének leválasztásával éppúgy elvész a kutatás, a tudományos utánpótlás képzése és a szakmai szempontból szükséges akadémiai végzettség közötti összefüggés, mint az egyetemeken belüli és az azokon kívüli kutatások közötti kapcsolat. |
| --- | --- |

1.12

megállapítja, hogy a kutatás területének leválasztásával éppúgy elvész a kutatás, a tudományos utánpótlás képzése és a szakmai szempontból szükséges akadémiai végzettség közötti összefüggés, mint az egyetemeken belüli és az azokon kívüli kutatások közötti kapcsolat.

2.   Növekvő kihívások

A Régiók Bizottsága

| 2.1 | osztja az Európai Bizottság azon aggodalmát, hogy az Európai Közösség nem alakította ki eléggé az oktatási célokra szolgáló forrásokat, és az Európai Bizottság elemzésében fontos kiindulópontokat lát a változtatás különböző területeire; |
| --- | --- |

2.1

osztja az Európai Bizottság azon aggodalmát, hogy az Európai Közösség nem alakította ki eléggé az oktatási célokra szolgáló forrásokat, és az Európai Bizottság elemzésében fontos kiindulópontokat lát a változtatás különböző területeire;

| 2.2 | ennek ellenére úgy véli, hogy a közleményben szereplő statisztikai adatok számos európai ország valós helyzetét torzított formában adják vissza. A felsőoktatásban tanuló és ott végzett hallgatók alacsony létszámába például nem számítják bele a szakiskolákban tanuló, vagy a szakmai képzésben részt vevő számos európai diákot, míg az ez utóbbiakhoz hasonló képzési formákat Észak-Amerikában vagy Ázsiában felsőoktatási intézmények keretein belül szervezik. |
| --- | --- |

2.2

ennek ellenére úgy véli, hogy a közleményben szereplő statisztikai adatok számos európai ország valós helyzetét torzított formában adják vissza. A felsőoktatásban tanuló és ott végzett hallgatók alacsony létszámába például nem számítják bele a szakiskolákban tanuló, vagy a szakmai képzésben részt vevő számos európai diákot, míg az ez utóbbiakhoz hasonló képzési formákat Észak-Amerikában vagy Ázsiában felsőoktatási intézmények keretein belül szervezik.

| 2.3 | egyetért a felsőoktatási szektor dinamikus fejlődését akadályozó tényezőket felmérő elemzéssel, főként a felsőoktatási intézmények vitathatatlan elhatárolódását a gazdaságtól és a társadalomtól, a rendszer előzetes állami ellenőrzés általi túlszabályozását, és az európai felsőoktatási szektornak az állami forrásoktól való függősége miatt kialakult viszonylagos szegénységét tekintve; |
| --- | --- |

2.3

egyetért a felsőoktatási szektor dinamikus fejlődését akadályozó tényezőket felmérő elemzéssel, főként a felsőoktatási intézmények vitathatatlan elhatárolódását a gazdaságtól és a társadalomtól, a rendszer előzetes állami ellenőrzés általi túlszabályozását, és az európai felsőoktatási szektornak az állami forrásoktól való függősége miatt kialakult viszonylagos szegénységét tekintve;

| 2.4 | rámutat ugyanakkor arra, hogy az európai felsőoktatási intézmények színvonala általában jó, és számos felsőoktatási intézmény már évekkel ezelőtt elvégezte a közleményben szereplő szükséges változtatásokat, illetve nemsokára eleget tesz azoknak – bár gyakran a lisszaboni célokra való tudatos összpontosítás nélkül. Az a tény, hogy számos felsőoktatási intézmény előtt a bolognai folyamat fogalma még nem ismert, nem vezethet az európai felsőoktatási intézmények negatív általános megítéléséhez; |
| --- | --- |

2.4

rámutat ugyanakkor arra, hogy az európai felsőoktatási intézmények színvonala általában jó, és számos felsőoktatási intézmény már évekkel ezelőtt elvégezte a közleményben szereplő szükséges változtatásokat, illetve nemsokára eleget tesz azoknak – bár gyakran a lisszaboni célokra való tudatos összpontosítás nélkül. Az a tény, hogy számos felsőoktatási intézmény előtt a bolognai folyamat fogalma még nem ismert, nem vezethet az európai felsőoktatási intézmények negatív általános megítéléséhez;

| 2.5 | támogatja a bolognai folyamat közös felsőoktatási térség kialakítására irányuló erőfeszítéseit, felhívja azonban a figyelmet a felsőoktatás területén létező megközelítési módok nemzeti és regionális sokféleségére, melyeknek szintén kifejezésre kell jutniuk a közös felsőoktatási térségben. A közleményben megemlített nyelvi sokféleség miatti aggodalmat a Régiók Bizottsága nem osztja. |
| --- | --- |

2.5

támogatja a bolognai folyamat közös felsőoktatási térség kialakítására irányuló erőfeszítéseit, felhívja azonban a figyelmet a felsőoktatás területén létező megközelítési módok nemzeti és regionális sokféleségére, melyeknek szintén kifejezésre kell jutniuk a közös felsőoktatási térségben. A közleményben megemlített nyelvi sokféleség miatti aggodalmat a Régiók Bizottsága nem osztja.

3.   A modernizáció sarkalatos pontjai: vonzerő, irányítás és finanszírozás

A Régiók Bizottsága

| 3.1 | megismétli véleményét, mely szerint az európai felsőoktatási térség megteremtése, melyet a bolognai folyamat 2010-re irányoz elő, konkrét, az európai felsőoktatás fejlesztésével kapcsolatos célokat határoz meg. Ehhez elsősorban a végzettségek összehasonlíthatóságának rendszere tartozik, amelynek alapja a két fő képzési ciklus, a teljesítményalapú pontrendszer, a mobilitás, a minőségbiztosítás és az európai dimenzió támogatása. Megállapítja, hogy az említett célok eléréséhez szükséges lépéseket még nem tették meg a kellő mértékben. A célok eléréséhez fokozottabb erőfeszítések szükségesek a felsőoktatási intézmények, de a régiók, a tagállamok és az Unió részéről is; |
| --- | --- |

3.1

megismétli véleményét, mely szerint az európai felsőoktatási térség megteremtése, melyet a bolognai folyamat 2010-re irányoz elő, konkrét, az európai felsőoktatás fejlesztésével kapcsolatos célokat határoz meg. Ehhez elsősorban a végzettségek összehasonlíthatóságának rendszere tartozik, amelynek alapja a két fő képzési ciklus, a teljesítményalapú pontrendszer, a mobilitás, a minőségbiztosítás és az európai dimenzió támogatása. Megállapítja, hogy az említett célok eléréséhez szükséges lépéseket még nem tették meg a kellő mértékben. A célok eléréséhez fokozottabb erőfeszítések szükségesek a felsőoktatási intézmények, de a régiók, a tagállamok és az Unió részéről is;

| 3.2 | osztja az Európai Bizottság azon nézetét, mely szerint az egyetemeknek támogatásra van szükségük közvetlen környezetük részéről ahhoz, hogy megkezdhessék a szükséges változtatásokat. A helyi és regionális önkormányzatok már hosszú ideje szorosan együttműködnek a felsőoktatási és más helyi intézményekkel a szükséges lépések megtétele során; |
| --- | --- |

3.2

osztja az Európai Bizottság azon nézetét, mely szerint az egyetemeknek támogatásra van szükségük közvetlen környezetük részéről ahhoz, hogy megkezdhessék a szükséges változtatásokat. A helyi és regionális önkormányzatok már hosszú ideje szorosan együttműködnek a felsőoktatási és más helyi intézményekkel a szükséges lépések megtétele során;

| 3.3 | helyesli a „kiválóság kultúrájának” elterjesztésére jelentkező általános igényt. Ebben a folyamatban az egyetemi karoknak és az innovatív kutatókból álló hálózatoknak szánja a főszerepet, akik megkövetelhetik a csúcsteljesítményt és támogathatják annak elérését. A kiváló teljesítmény iránti igényt általánosan erősíteni és támogatni kell az oktatás és a kutatás területén; |
| --- | --- |

3.3

helyesli a „kiválóság kultúrájának” elterjesztésére jelentkező általános igényt. Ebben a folyamatban az egyetemi karoknak és az innovatív kutatókból álló hálózatoknak szánja a főszerepet, akik megkövetelhetik a csúcsteljesítményt és támogathatják annak elérését. A kiváló teljesítmény iránti igényt általánosan erősíteni és támogatni kell az oktatás és a kutatás területén;

| 3.4 | elfogadja az Európai Bizottság a vonzerő növelésének tényezőivel kapcsolatos elemzését és egyetért azzal. Éppen az „emberi erőforrások” területén adódik számos lehetőség a felsőoktatási intézmények európai orientáltságának növelésére; |
| --- | --- |

3.4

elfogadja az Európai Bizottság a vonzerő növelésének tényezőivel kapcsolatos elemzését és egyetért azzal. Éppen az „emberi erőforrások” területén adódik számos lehetőség a felsőoktatási intézmények európai orientáltságának növelésére;

| 3.5 | üdvözli az ERASMUS programhoz kapcsolódó ambíciókat, melyek szerint a programnak akár hárommillió diákra is ki kell terjednie; |
| --- | --- |

3.5

üdvözli az ERASMUS programhoz kapcsolódó ambíciókat, melyek szerint a programnak akár hárommillió diákra is ki kell terjednie;

| 3.6 | támogatja az Európai Bizottság véleményét, mely szerint a felsőoktatási intézmények és az ipar közötti kapcsolatoknak kiemelkedő jelentősége van, de a gazdaság, a közigazgatás és a kultúra más területeit, valamint a társadalmi szervezeteket is fontos partnereknek tekinti. Éppen a tudomány regionális fejlődésben játszott szerepe szempontjából túl kevés, ha a partnerségek csupán az iparra korlátozódnak; |
| --- | --- |

3.6

támogatja az Európai Bizottság véleményét, mely szerint a felsőoktatási intézmények és az ipar közötti kapcsolatoknak kiemelkedő jelentősége van, de a gazdaság, a közigazgatás és a kultúra más területeit, valamint a társadalmi szervezeteket is fontos partnereknek tekinti. Éppen a tudomány regionális fejlődésben játszott szerepe szempontjából túl kevés, ha a partnerségek csupán az iparra korlátozódnak;

| 3.7 | aggodalommal látja, hogy a felsőoktatási intézmények kapuinak megnyitása tanulók újabb csoportjai előtt, az élethosszig tartó tanulás felé orientálódás és a felsőfokú képzés lehetővé tétele szélesebb rétegek számára, amelyek a következő évtizedek demográfiai és strukturális kihívásainak való megfelelés feltételei, még nem valósulnak meg a szükséges mértékben a felsőoktatási intézményekben. Üdvözli az Európai Bizottság megközelítését, mely szerint erre a kérdésre egy egész Európára kiterjedő vita keretében kellene ráirányítani a figyelmet, és támogatásáról biztosítja az Európai Bizottságot ezen a téren; |
| --- | --- |

3.7

aggodalommal látja, hogy a felsőoktatási intézmények kapuinak megnyitása tanulók újabb csoportjai előtt, az élethosszig tartó tanulás felé orientálódás és a felsőfokú képzés lehetővé tétele szélesebb rétegek számára, amelyek a következő évtizedek demográfiai és strukturális kihívásainak való megfelelés feltételei, még nem valósulnak meg a szükséges mértékben a felsőoktatási intézményekben. Üdvözli az Európai Bizottság megközelítését, mely szerint erre a kérdésre egy egész Európára kiterjedő vita keretében kellene ráirányítani a figyelmet, és támogatásáról biztosítja az Európai Bizottságot ezen a téren;

| 3.8 | hangsúlyozza, hogy a felsőoktatási intézményekben folyó verseny és a minőség növelése nem vezethet az európai régiók tudományos szempontból történő szétszakadozásához – Európa egyik legfőbb ismérve a széles képzési bázis, amelyet meg kell őrizni. Minden európai régióban biztosítani kell az európai standard minőségnek megfelelő felsőfokú képzési formákat; |
| --- | --- |

3.8

hangsúlyozza, hogy a felsőoktatási intézményekben folyó verseny és a minőség növelése nem vezethet az európai régiók tudományos szempontból történő szétszakadozásához – Európa egyik legfőbb ismérve a széles képzési bázis, amelyet meg kell őrizni. Minden európai régióban biztosítani kell az európai standard minőségnek megfelelő felsőfokú képzési formákat;

| 3.9 | kiemeli, hogy bár az Európai Bizottságnak a felsőoktatási intézmények jobb és hatékonyabb anyagi támogatásával kapcsolatos követelése érthető, számos európai régióban nem tükrözi pontosan a valós helyzetet: az oktatás és a képzés sok helyen elsőbbséget élvez a költségvetés elkészítése során; |
| --- | --- |

3.9

kiemeli, hogy bár az Európai Bizottságnak a felsőoktatási intézmények jobb és hatékonyabb anyagi támogatásával kapcsolatos követelése érthető, számos európai régióban nem tükrözi pontosan a valós helyzetet: az oktatás és a képzés sok helyen elsőbbséget élvez a költségvetés elkészítése során;

| 3.10 | hangsúlyozza, hogy a Régiók Bizottságában képviselt helyi és regionális önkormányzatok készek arra, hogy a felsőoktatási intézményekkel intézményi modernizációs stratégiákról értekezzenek, és lehetőség szerint átültessék ezeket a gyakorlatba. Ide tartozik a többéves szerződések bevezetése, az innovatív menedzsment támogatása a felsőoktatási intézményekben és a felsőfokú oktatási intézmények nyitottságának növelése az iparral kialakított partnerségekre. |
| --- | --- |

3.10

hangsúlyozza, hogy a Régiók Bizottságában képviselt helyi és regionális önkormányzatok készek arra, hogy a felsőoktatási intézményekkel intézményi modernizációs stratégiákról értekezzenek, és lehetőség szerint átültessék ezeket a gyakorlatba. Ide tartozik a többéves szerződések bevezetése, az innovatív menedzsment támogatása a felsőoktatási intézményekben és a felsőfokú oktatási intézmények nyitottságának növelése az iparral kialakított partnerségekre.

4.   Cselekvési prioritások

A Régiók Bizottsága

| 4.1 | az oktatás, a felsőoktatás és a kutatás prioritásainak együttes bemutatását ajánlja, hogy az összefüggések, a kölcsönös függési viszonyok és az ebből eredő, a lisszaboni stratégia megvalósítására irányuló cselekvési lehetőségek a középpontba kerüljenek; |
| --- | --- |

4.1

az oktatás, a felsőoktatás és a kutatás prioritásainak együttes bemutatását ajánlja, hogy az összefüggések, a kölcsönös függési viszonyok és az ebből eredő, a lisszaboni stratégia megvalósítására irányuló cselekvési lehetőségek a középpontba kerüljenek;

| 4.2 | hangsúlyozza, hogy a felsőoktatási intézményekben a strukturális változások életbe lépésének alapfeltétele a végzettségek általános, egész Európára kiterjedő elismerése. A bolognai folyamat célja a felsőfokú képzések mennyiségi összehasonlíthatóságának megteremtése, ezért a kölcsönös elismerés fontos alapjának tekinthető. Annak érdekében, hogy minden régió számára megfelelő és sikerrel kecsegtető hozzáférést tegyünk lehetővé az európai felsőoktatási térséghez, szükségesnek tűnik, hogy erre a lépésre alapozva európai szintű vitát kezdeményezzünk a minőségi szabványokat illetően; |
| --- | --- |

4.2

hangsúlyozza, hogy a felsőoktatási intézményekben a strukturális változások életbe lépésének alapfeltétele a végzettségek általános, egész Európára kiterjedő elismerése. A bolognai folyamat célja a felsőfokú képzések mennyiségi összehasonlíthatóságának megteremtése, ezért a kölcsönös elismerés fontos alapjának tekinthető. Annak érdekében, hogy minden régió számára megfelelő és sikerrel kecsegtető hozzáférést tegyünk lehetővé az európai felsőoktatási térséghez, szükségesnek tűnik, hogy erre a lépésre alapozva európai szintű vitát kezdeményezzünk a minőségi szabványokat illetően;

| 4.3 | felhívja a figyelmet arra, hogy a tudósok mobilitása tekintetében sikeresnek bizonyult a Marie Curie program, amely az európai kutatási keretprogram része. Egy újabb lehetőség megteremtése európai szinten szétforgácsolódáshoz vezetne, ezért, mint ahogy a közlemény is utal rá, nem ésszerű. A Régiók Bizottsága arra ösztönzi az Európai Bizottságot, hogy tovább erősítse a kutatók mobilitását elősegítő Marie Curie programot, valamint, hogy tegyen lépéseket a kutatók a Kutatók Európai Chartájában rögzített mobilitása általános feltételeinek javítása érdekében; |
| --- | --- |

4.3

felhívja a figyelmet arra, hogy a tudósok mobilitása tekintetében sikeresnek bizonyult a Marie Curie program, amely az európai kutatási keretprogram része. Egy újabb lehetőség megteremtése európai szinten szétforgácsolódáshoz vezetne, ezért, mint ahogy a közlemény is utal rá, nem ésszerű. A Régiók Bizottsága arra ösztönzi az Európai Bizottságot, hogy tovább erősítse a kutatók mobilitását elősegítő Marie Curie programot, valamint, hogy tegyen lépéseket a kutatók a Kutatók Európai Chartájában rögzített mobilitása általános feltételeinek javítása érdekében;

| 4.4 | hangsúlyozza, hogy a felsőoktatási tandíjakról csak nemzeti, illetve regionális szinten érdemes vitát folytatni; |
| --- | --- |

4.4

hangsúlyozza, hogy a felsőoktatási tandíjakról csak nemzeti, illetve regionális szinten érdemes vitát folytatni;

| 4.5 | elutasítja a tandíjak és segélyezési rendszerek Európai Bizottság által javasolt differenciált felosztását, melynek célja a továbbtanulási döntések irányítására. A képzési forma egyéni és szabad megválasztását nem korlátozhatják állami szintű szabályozási kísérletek; |
| --- | --- |

4.5

elutasítja a tandíjak és segélyezési rendszerek Európai Bizottság által javasolt differenciált felosztását, melynek célja a továbbtanulási döntések irányítására. A képzési forma egyéni és szabad megválasztását nem korlátozhatják állami szintű szabályozási kísérletek;

| 4.6 | támogatja az Európai Bizottság álláspontját, mely szerint az EU finanszírozási forrásait a felsőoktatási intézmények modernizálására kellene felhasználni. Arra kéri azonban az Európai Bizottságot, hogy a strukturális alapokra vonatkozó szabályozás keretein belül teremtsen megfelelő alapokat arra, hogy a tudomány helyzete megerősödjön a nemzeti javak elosztásának versenyében, valamint hangsúlyozza ki a felsőoktatás fejlesztésének jelentőségét; |
| --- | --- |

4.6

támogatja az Európai Bizottság álláspontját, mely szerint az EU finanszírozási forrásait a felsőoktatási intézmények modernizálására kellene felhasználni. Arra kéri azonban az Európai Bizottságot, hogy a strukturális alapokra vonatkozó szabályozás keretein belül teremtsen megfelelő alapokat arra, hogy a tudomány helyzete megerősödjön a nemzeti javak elosztásának versenyében, valamint hangsúlyozza ki a felsőoktatás fejlesztésének jelentőségét;

| 4.7 | hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a felsőoktatási intézmények a nemzeti és regionális feladatkörükkel járó általános felelősség keretein belül a lehető legnagyobb szabadságot kapják az oktatás és a kutatás megtervezése terén. A szabadság és a felelősség viszonyát többéves stratégiai keretegyezmények formájában kell szabályozni, amelyek lehetővé teszik a célok elérésének átlátható és hatékony utólagos ellenőrzését. Ezzel kapcsolatban a Régiók Bizottsága hangsúlyozza mind a régiók felelősségét a felsőoktatás fejlesztése szempontjából, mind a felsőoktatási intézmények jelentőségét a regionális fejlődés számára. |
| --- | --- |

4.7

hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a felsőoktatási intézmények a nemzeti és regionális feladatkörükkel járó általános felelősség keretein belül a lehető legnagyobb szabadságot kapják az oktatás és a kutatás megtervezése terén. A szabadság és a felelősség viszonyát többéves stratégiai keretegyezmények formájában kell szabályozni, amelyek lehetővé teszik a célok elérésének átlátható és hatékony utólagos ellenőrzését. Ezzel kapcsolatban a Régiók Bizottsága hangsúlyozza mind a régiók felelősségét a felsőoktatás fejlesztése szempontjából, mind a felsőoktatási intézmények jelentőségét a regionális fejlődés számára.

| 4.8 | javasolja, hogy az Európai Bizottság hozzon megfelelő intézkedéseket a felsőoktatási intézményeknek és a kutatási egységeknek a régiók, községek és városok életébe való láthatóbb bekapcsolása, a tudományt, a gazdaságot és a közigazgatást összefűző szálak erősítése, valamint a tudományos intézmények társadalomra gyakorolt hatásának erősítése céljából. Mindezt verseny keretein belül is meg lehetne valósítani. |
| --- | --- |

4.8

javasolja, hogy az Európai Bizottság hozzon megfelelő intézkedéseket a felsőoktatási intézményeknek és a kutatási egységeknek a régiók, községek és városok életébe való láthatóbb bekapcsolása, a tudományt, a gazdaságot és a közigazgatást összefűző szálak erősítése, valamint a tudományos intézmények társadalomra gyakorolt hatásának erősítése céljából. Mindezt verseny keretein belül is meg lehetne valósítani.

Brüsszel, 2005. október 12.

A Régiók Bizottsága

elnöke

Peter STRAUB

---

(1)  HL C 43., 2005.2.18., 1. o.

1

(2)  COM(2003) 58 final

2

(3)  HL C 73., 2004. 3.23., 22. o.

3

---

| 4.4.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 81/20 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 81/20

---

Régiók Bizottsága: Saját kezdeményezésű vélemény – Tárgy: „Az EU tengerrel kapcsolatos politikái – a fenntartható fejlődés kérdése a helyi és regionális önkormányzatok számára”

(2006/C 81/06)

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

tekintettel Elnökségének 2005. január 25-i ülésén hozott határozatára, mely szerint a „Fenntartható fejlődés” (DEVE) szakbizottságot az EK-Szerződés 265. cikkének (5) bekezdése alapján saját kezdeményezésű vélemény kidolgozásával bízza meg a következő témában: „Az EU tengerrel kapcsolatos politikái – a fenntartható fejlődés kérdése a helyi és regionális önkormányzatok számára”;

tekintettel a Régiók Bizottsága „Fenntartható fejlődés” (DEVE) szakbizottságának 2005. évi munkaprogramjára (1), mely különös hangsúlyt fektet „az Európai Unió tengerrel kapcsolatos politikájának horizontális és integratív megközelítésére”;

tekintettel az európai alkotmányról szóló szerződésnek (2) a tengeri politika szempontjaira utaló I-13 és I-14 cikkére;

tekintettel a Régiók Bizottságának az Európai Bizottság „A tengeri környezet védelmének és megőrzésének stratégiája felé” COM(2002) 539 final (3) című közleményéhez fűzött 2003. április 9-i véleményére;

tekintettel az Európai Bizottság 2005. március 2-i, „Az Európai Unió jövőbeli tengeri politikájához vezető út: az óceánok és tengerek európai jövőképe” című közleményére;

tekintettel az Európai Bizottság „Stratégiai célkitűzések 2005–2009” című 2005. január 26-i közleményére (4), amely rámutat, hogy „feltétlenül szükség van egy átfogó tengerhajózási politikára, amelynek az a célja, hogy virágzó tengergazdálkodást alakítson ki, és hogy a tengerekkel kapcsolatos tevékenységekben rejlő lehetőségeket környezetvédelmi szempontból is fenntartható módon aknázza ki”;

tekintettel az Európai Parlament és a Tanács 2002. május 30-i ajánlására az európai parti területek integrált kezelési stratégiájának megvalósításáról (5);

tekintettel a 2001. szeptember 12-én kiadott, „Az európai közlekedéspolitika 2010-ig: ideje dönteni” című fehér könyvre (6);

tekintettel a „Fenntartható fejlődés” szakbizottság által 2005. június 28-án elfogadott véleménytervezetre (CdR 84/2005 rev 1, előadó: Uwe Döring, Schleswig-Holstein tartomány igazságügyi, munkaügyi és európai ügyekért felelős minisztere, DE/PES);

MIVEL

| 1. | a tenger, mint életünk és gazdaságunk alapja, létfontosságú az ember számára, és az európai kontinenst éppen a tengerek határozzák meg, hiszen az Európai Unió partjainak hossza az előtte húzódó szigetekével együtt kb. 32 500 km, és amennyiben a legtávolabbi régiókat is figyelembe vesszük, az Unió rendelkezik a világon a legnagyobb tengeri területtel, az EU 450 millió lakosának egyharmada a parton vagy ahhoz közel él, és több mint száz régió határos közvetlenül a tengerekkel; |
| --- | --- |

1.

a tenger, mint életünk és gazdaságunk alapja, létfontosságú az ember számára, és az európai kontinenst éppen a tengerek határozzák meg, hiszen az Európai Unió partjainak hossza az előtte húzódó szigetekével együtt kb. 32 500 km, és amennyiben a legtávolabbi régiókat is figyelembe vesszük, az Unió rendelkezik a világon a legnagyobb tengeri területtel, az EU 450 millió lakosának egyharmada a parton vagy ahhoz közel él, és több mint száz régió határos közvetlenül a tengerekkel;

| 2. | a tenger az Európai Unióhoz tartozó szigeteken élő több mint 14 millió ember élete szempontjából meghatározó fontosságú, s valamennyi szigetes régió számára a társadalmi-gazdasági fejlődés fő tényezője; |
| --- | --- |

2.

a tenger az Európai Unióhoz tartozó szigeteken élő több mint 14 millió ember élete szempontjából meghatározó fontosságú, s valamennyi szigetes régió számára a társadalmi-gazdasági fejlődés fő tényezője;

| 3. | a mintegy 1,4 milliárd km2 összterületű tengerek a Föld legnagyobb életterét jelentik; |
| --- | --- |

3.

a mintegy 1,4 milliárd km2 összterületű tengerek a Föld legnagyobb életterét jelentik;

| 4. | a tengerek és a klíma szorosan összefüggenek, és az általunk belélegzett oxigén 70 %-át a tengeri flóra termeli; |
| --- | --- |

4.

a tengerek és a klíma szorosan összefüggenek, és az általunk belélegzett oxigén 70 %-át a tengeri flóra termeli;

| 5. | a különféle tengeri gazdasági ágakban (pl. a közlekedési, energiaipari és élelmezési ágazatban) meg kell majd oldani annak nehéz kérdését, hogy hogyan lehet tartósan és az energiaforrások kímélésével egyidejűleg elősegíteni a gazdasági növekedést; |
| --- | --- |

5.

a különféle tengeri gazdasági ágakban (pl. a közlekedési, energiaipari és élelmezési ágazatban) meg kell majd oldani annak nehéz kérdését, hogy hogyan lehet tartósan és az energiaforrások kímélésével egyidejűleg elősegíteni a gazdasági növekedést;

| 6. | az Egyesült Nemzetek tengerjogi egyezményének preambuluma többek közt megállapítja, a cél az, hogy „a kölcsönös megértés és együttműködés szellemében a tengerjoggal kapcsolatos minden kérdést szabályozzanak”, valamint hogy „az óceán térségének problémái egymással szorosan összefüggnek, és azokat egységes egészként kell vizsgálni” és az egyezmény teremtette jogrend „megkönnyítheti a nemzetközi közlekedést és elősegítheti a tengerek és óceánok békés használatát, erőforrásainak méltányos és hatékony felhasználását, élő erőforrásainak megőrzését, a tengeri környezet tanulmányozását, védelmét és megóvását”; |
| --- | --- |

6.

az Egyesült Nemzetek tengerjogi egyezményének preambuluma többek közt megállapítja, a cél az, hogy „a kölcsönös megértés és együttműködés szellemében a tengerjoggal kapcsolatos minden kérdést szabályozzanak”, valamint hogy „az óceán térségének problémái egymással szorosan összefüggnek, és azokat egységes egészként kell vizsgálni” és az egyezmény teremtette jogrend „megkönnyítheti a nemzetközi közlekedést és elősegítheti a tengerek és óceánok békés használatát, erőforrásainak méltányos és hatékony felhasználását, élő erőforrásainak megőrzését, a tengeri környezet tanulmányozását, védelmét és megóvását”;

| 7. | a regionális és helyi önkormányzatoknak, elsősorban a tenger partján fekvőknek, már jelentős tapasztalatuk gyűlt össze, amelyet a tengerrel kapcsolatos jövőbeli politikák kidolgozásánál célszerű volna felhasználni; |
| --- | --- |

7.

a regionális és helyi önkormányzatoknak, elsősorban a tenger partján fekvőknek, már jelentős tapasztalatuk gyűlt össze, amelyet a tengerrel kapcsolatos jövőbeli politikák kidolgozásánál célszerű volna felhasználni;

A 2005. október 12–13-án tartott 61. plenáris ülésén (az október 12-i ülésnapon) elfogadta az alábbi véleményt.

1.   A Régiók Bizottságának nézetei

A Régiók Bizottsága

Bevezetés

| 1.1 | megállapítja, hogy a tenger mint erőforrás egészében véve először került az Európai Unió politikájának középpontjába, s ezzel az EU részben már több éve érvényben lévő különálló intézkedései közös alapról, a szinergiák figyelembevételével, építő módon kapcsolódhatnak össze egy korszerű európai tengerpolitikává, hogy ezáltal optimálisan érvényesülhessenek; |
| --- | --- |

1.1

megállapítja, hogy a tenger mint erőforrás egészében véve először került az Európai Unió politikájának középpontjába, s ezzel az EU részben már több éve érvényben lévő különálló intézkedései közös alapról, a szinergiák figyelembevételével, építő módon kapcsolódhatnak össze egy korszerű európai tengerpolitikává, hogy ezáltal optimálisan érvényesülhessenek;

| 1.2 | azt várja, hogy az első állapotfelvételen túl az Európai Bizottság már a jelen mandátum időtartama alatt megteszi az első lépéseket az európai tengerpolitika kialakítása felé, és megfelelő jogalkotási tervezeteket javasol; |
| --- | --- |

1.2

azt várja, hogy az első állapotfelvételen túl az Európai Bizottság már a jelen mandátum időtartama alatt megteszi az első lépéseket az európai tengerpolitika kialakítása felé, és megfelelő jogalkotási tervezeteket javasol;

| 1.3 | üdvözli az Európai Bizottság azon döntését, hogy zöld könyvet dolgoz ki a tengerekkel kapcsolatos ügyek témakörében azzal a céllal, hogy rögzítse a jelen állapotot, és 2010-re szóló kiemelt kezdeményezésként kialakítsa egy előremutató európai tengeri gazdaság alapjait; |
| --- | --- |

1.3

üdvözli az Európai Bizottság azon döntését, hogy zöld könyvet dolgoz ki a tengerekkel kapcsolatos ügyek témakörében azzal a céllal, hogy rögzítse a jelen állapotot, és 2010-re szóló kiemelt kezdeményezésként kialakítsa egy előremutató európai tengeri gazdaság alapjait;

| 1.4 | támogatja egyes régiók és regionális hálózatok azon kezdeményezését, hogy ezt a folyamatot intenzíven végigkísérjék; |
| --- | --- |

1.4

támogatja egyes régiók és regionális hálózatok azon kezdeményezését, hogy ezt a folyamatot intenzíven végigkísérjék;

| 1.5 | ugyancsak üdvözli a 2005. március 2-i, „Az Unió tengeri politikájának jövője: az óceánokkal és tengerekkel kapcsolatos európai jövőkép” című közleményt és a közleményben foglalt, az EU tengeri ágazatait érintő megállapításokat és célkitűzéseket; |
| --- | --- |

1.5

ugyancsak üdvözli a 2005. március 2-i, „Az Unió tengeri politikájának jövője: az óceánokkal és tengerekkel kapcsolatos európai jövőkép” című közleményt és a közleményben foglalt, az EU tengeri ágazatait érintő megállapításokat és célkitűzéseket;

| 1.6 | kiemeli, hogy központi jelentősége van az Európai Bizottság azon döntésének, mely szerint a zöld könyv elkészítését széles körű konzultációs folyamatnak kell kísérnie; ebben az európai területi önkormányzatoknak kulcsszerepet kell játszaniuk; |
| --- | --- |

1.6

kiemeli, hogy központi jelentősége van az Európai Bizottság azon döntésének, mely szerint a zöld könyv elkészítését széles körű konzultációs folyamatnak kell kísérnie; ebben az európai területi önkormányzatoknak kulcsszerepet kell játszaniuk;

Integratív megközelítés mint átfogó vezérelv

| 1.7 | azt a célkitűzést képviseli, hogy az európai tengerekben rejlő hatalmas lehetőségeket fel kell ismerni és meg kell őrizni, és az aktív európai tengeri politikát úgy kell kialakítani, hogy a tengerek nyújtotta gazdasági, biológiai és kulturális javakban az eljövendő generációk is részesülhessenek; |
| --- | --- |

1.7

azt a célkitűzést képviseli, hogy az európai tengerekben rejlő hatalmas lehetőségeket fel kell ismerni és meg kell őrizni, és az aktív európai tengeri politikát úgy kell kialakítani, hogy a tengerek nyújtotta gazdasági, biológiai és kulturális javakban az eljövendő generációk is részesülhessenek;

| 1.8 | kiemeli, hogy az előremutató és hatékony európai tengeri politika alapját a különböző különálló politikák stratégiai összekapcsolásának átfogó vezérelveként alkalmazott interaktív megközelítés kell hogy képezze; |
| --- | --- |

1.8

kiemeli, hogy az előremutató és hatékony európai tengeri politika alapját a különböző különálló politikák stratégiai összekapcsolásának átfogó vezérelveként alkalmazott interaktív megközelítés kell hogy képezze;

| 1.9 | felhívja a figyelmet arra, hogy az Európai Unión kívül is található már egy sor példa az aktív tengeri politikára; |
| --- | --- |

1.9

felhívja a figyelmet arra, hogy az Európai Unión kívül is található már egy sor példa az aktív tengeri politikára;

| 1.10 | reméli, hogy az EU tengerrel kapcsolatos politikái terén alkalmazott integrált megközelítés szintén megkönnyíti majd a barcelonai folyamat újraindítását, a regionális és helyi önkormányzatok hozzájárulásának figyelembe vételével. |
| --- | --- |

1.10

reméli, hogy az EU tengerrel kapcsolatos politikái terén alkalmazott integrált megközelítés szintén megkönnyíti majd a barcelonai folyamat újraindítását, a regionális és helyi önkormányzatok hozzájárulásának figyelembe vételével.

Különálló politikák

| 1.11 | rámutat, hogy az európai tengeri politika számos olyan ágazati politika területét érinti, amelyekhez részben léteznek európai szabályozások, azokat azonban eddig nem fogták integratív jelleggel össze; |
| --- | --- |

1.11

rámutat, hogy az európai tengeri politika számos olyan ágazati politika területét érinti, amelyekhez részben léteznek európai szabályozások, azokat azonban eddig nem fogták integratív jelleggel össze;

| 1.12 | az alábbiakban olyan, fontos különálló politikákat nevez meg, amelyeket az aktív tengeri politikának figyelembe kell vennie; |
| --- | --- |

1.12

az alábbiakban olyan, fontos különálló politikákat nevez meg, amelyeket az aktív tengeri politikának figyelembe kell vennie;

Kereskedelem, szállítás, hajógyártás és kikötői ipar

| 1.13 | kiemeli, hogy az Európai Unió régióinak létérdeke a tengeri hajózás, a hajógyártás és a kikötői ipar versenyképessége. A belvízi és tengeri közlekedési útvonalak kiépítése Európa földrajzi adottságainál és erős exportorientáltságánál, valamint a szállítási volumen növekedésénél fogva elengedhetetlen. A forgalom növekedésére az egyik válasz a szárazföldi forgalom áthelyezése a tengerre. Az európai tengeri politikának emellett olyan keretfeltételeket kell teremtenie, amelyek méltányos esélyeket garantálnak az európai kikötői gazdaság, hajózás és hajógyártás gazdasági szereplői számára. A globalizálódott tengeri közlekedést és a tengeri biztonságot ugyanakkor nem elegendő csupán világos és kötelező erejű biztonsági előírások révén szabályozni, hanem ezeket az előírásokat alkalmazni is kell; |
| --- | --- |

1.13

kiemeli, hogy az Európai Unió régióinak létérdeke a tengeri hajózás, a hajógyártás és a kikötői ipar versenyképessége. A belvízi és tengeri közlekedési útvonalak kiépítése Európa földrajzi adottságainál és erős exportorientáltságánál, valamint a szállítási volumen növekedésénél fogva elengedhetetlen. A forgalom növekedésére az egyik válasz a szárazföldi forgalom áthelyezése a tengerre. Az európai tengeri politikának emellett olyan keretfeltételeket kell teremtenie, amelyek méltányos esélyeket garantálnak az európai kikötői gazdaság, hajózás és hajógyártás gazdasági szereplői számára. A globalizálódott tengeri közlekedést és a tengeri biztonságot ugyanakkor nem elegendő csupán világos és kötelező erejű biztonsági előírások révén szabályozni, hanem ezeket az előírásokat alkalmazni is kell;

| 1.14 | megállapítja, hogy Európának stratégiai érdeke a versenyképes kereskedelmi flotta és megbízható hajóépítő ipar fenntartása; ehhez innovációra, kutatásra és tudományra támaszkodó aktív iparpolitikára van szükség; |
| --- | --- |

1.14

megállapítja, hogy Európának stratégiai érdeke a versenyképes kereskedelmi flotta és megbízható hajóépítő ipar fenntartása; ehhez innovációra, kutatásra és tudományra támaszkodó aktív iparpolitikára van szükség;

| 1.15 | kiemeli, hogy az európai kikötők hajó-karbantartási és -javítási infrastruktúráját bővíteni és a biztonsági normákat szigorítani kell, hozzájárulva ezzel az ágazat erősödéséhez; |
| --- | --- |

1.15

kiemeli, hogy az európai kikötők hajó-karbantartási és -javítási infrastruktúráját bővíteni és a biztonsági normákat szigorítani kell, hozzájárulva ezzel az ágazat erősödéséhez;

| 1.16 | javasolja annak átgondolását, hogy miképpen lehetne környezetbarát módon megsemmisíteni a hajók által kibocsátott szennyező anyagokat; ennek egyik módja lehetne egy külön kikötői járulék bevezetése; |
| --- | --- |

1.16

javasolja annak átgondolását, hogy miképpen lehetne környezetbarát módon megsemmisíteni a hajók által kibocsátott szennyező anyagokat; ennek egyik módja lehetne egy külön kikötői járulék bevezetése;

Halászat és tengeri akvakultúra

| 1.17 | megállapítja, hogy az EU közös halászati politikája ellenére a hagyományos módon történő halászat – ugyan néhány működő üzleti vállalkozás számára forrásként szolgál – a túlhalászás miatt nem növelhető tovább, noha az EU a feldolgozott halászati termékek legnagyobb piaca. Amennyiben az EU közös halászati politikája nem kerül megvalósításra céltudatosan, és – ahol szükséges – nem támogatják az egyes európai tengerekre vonatkozó további konkrét intézkedések, elkerülhetetlen az európai halállományok jelentős részének összeomlása, s így számos halászati üzem csődje; |
| --- | --- |

1.17

megállapítja, hogy az EU közös halászati politikája ellenére a hagyományos módon történő halászat – ugyan néhány működő üzleti vállalkozás számára forrásként szolgál – a túlhalászás miatt nem növelhető tovább, noha az EU a feldolgozott halászati termékek legnagyobb piaca. Amennyiben az EU közös halászati politikája nem kerül megvalósításra céltudatosan, és – ahol szükséges – nem támogatják az egyes európai tengerekre vonatkozó további konkrét intézkedések, elkerülhetetlen az európai halállományok jelentős részének összeomlása, s így számos halászati üzem csődje;

| 1.18 | hangsúlyozza, hogy a hagyományos halászat mellett a drága halak, rákok és algák esetében a szárazföldön vagy vízen létesítendő tengeri akvakultúrák kiépítése, továbbá a tengeri természetes anyagok „kék”, tengeri biotechnológia útján történő kinyerése és termesztése fenntartható használat esetén fontos gazdasági növekedési tényezőt jelent; |
| --- | --- |

1.18

hangsúlyozza, hogy a hagyományos halászat mellett a drága halak, rákok és algák esetében a szárazföldön vagy vízen létesítendő tengeri akvakultúrák kiépítése, továbbá a tengeri természetes anyagok „kék”, tengeri biotechnológia útján történő kinyerése és termesztése fenntartható használat esetén fontos gazdasági növekedési tényezőt jelent;

Energia, tengeri ásványi kincsek, tengeri technológiák

| 1.19 | megállapítja, hogy a tengeri (offshore) energiák területén az olaj- és gázkitermelés mellett különösen a szélenergia – mint a megújítható energiák egyik formája – gazdasági jelentősége növekszik. Tekintve, hogy az Európai Unió egyre inkább függ az energiaimporttól, e tengerre támaszkodó energiaforrás fejlesztését is támogatni kell; |
| --- | --- |

1.19

megállapítja, hogy a tengeri (offshore) energiák területén az olaj- és gázkitermelés mellett különösen a szélenergia – mint a megújítható energiák egyik formája – gazdasági jelentősége növekszik. Tekintve, hogy az Európai Unió egyre inkább függ az energiaimporttól, e tengerre támaszkodó energiaforrás fejlesztését is támogatni kell;

| 1.20 | megállapítja, hogy a tengeri ásványi kincsek köre igen széles, felhasználásuk részint csak most kezdődött meg, és annak úgy kell történnie, hogy a hosszú távú ökológiai egyensúlyt ne tegye tönkre; |
| --- | --- |

1.20

megállapítja, hogy a tengeri ásványi kincsek köre igen széles, felhasználásuk részint csak most kezdődött meg, és annak úgy kell történnie, hogy a hosszú távú ökológiai egyensúlyt ne tegye tönkre;

| 1.21 | hangsúlyozza az alkalmazások széles körét (pl. az egész tengeri szállítási ágazatot – beleértve a hajókarbantartást, a kikötői ipart és a hajógyárakat –, az offshore tevékenységek berendezéseit, a hidrográfiát, a tengeri akvakultúrát és a környezetvédelmet) magában foglaló, sokoldalú tengeri technológia innovációt ösztönző hatását. A környezetvédelmi technológia révén is jelentős gazdasági lehetőségek nyílnak. A széles innovációs lehetőségeket magukban rejtő tengeri technológiák tehát egyrészt fontos gazdasági tényezőt jelentenek, másrészt erőteljes ösztönző hatásuk van a kutatásra és a fejlesztésre. |
| --- | --- |

1.21

hangsúlyozza az alkalmazások széles körét (pl. az egész tengeri szállítási ágazatot – beleértve a hajókarbantartást, a kikötői ipart és a hajógyárakat –, az offshore tevékenységek berendezéseit, a hidrográfiát, a tengeri akvakultúrát és a környezetvédelmet) magában foglaló, sokoldalú tengeri technológia innovációt ösztönző hatását. A környezetvédelmi technológia révén is jelentős gazdasági lehetőségek nyílnak. A széles innovációs lehetőségeket magukban rejtő tengeri technológiák tehát egyrészt fontos gazdasági tényezőt jelentenek, másrészt erőteljes ösztönző hatásuk van a kutatásra és a fejlesztésre.

Tengeri környezet

| 1.22 | kiemeli, hogy a tengerek fizikai, kémiai és biológiai paraméterei külső tényezőktől is függnek, mint például a növekvő szennyeződés, ideértve a tartósan megmaradó szennyezőanyagokat, a tenger élő és nem élő eredetű nyersanyagainak nem megfelelő módon történő kiaknázását, valamint a klímaváltozást, mely fenyegeti a biológiai sokféleség forrását és Unió-szerte az emberek milliói számára létfontosságú gazdasági forrást jelentő tengerek jövőjét, és ezért sürgős ellenintézkedésekre van szükség. Ilyen például az EU Víz Keretirányelve vagy az új EU-ban már szinte „beltengernek” számító Balti-tenger állapotának javítására irányuló sokéves erőfeszítés. |
| --- | --- |

1.22

kiemeli, hogy a tengerek fizikai, kémiai és biológiai paraméterei külső tényezőktől is függnek, mint például a növekvő szennyeződés, ideértve a tartósan megmaradó szennyezőanyagokat, a tenger élő és nem élő eredetű nyersanyagainak nem megfelelő módon történő kiaknázását, valamint a klímaváltozást, mely fenyegeti a biológiai sokféleség forrását és Unió-szerte az emberek milliói számára létfontosságú gazdasági forrást jelentő tengerek jövőjét, és ezért sürgős ellenintézkedésekre van szükség. Ilyen például az EU Víz Keretirányelve vagy az új EU-ban már szinte „beltengernek” számító Balti-tenger állapotának javítására irányuló sokéves erőfeszítés.

Turizmus

| 1.23 | megállapítja, hogy a sport- és wellnesslehetőségek, az egészségügyi szempontok, a jó fürdővízminőség, a tiszta strandok, a parti övezetek beépítésének korlátozása, a természetközeli állapotú partok, a kulturális és szabadidős kínálat határozza meg, hogy az üdülők mely partrégiók mellett döntenek. A tengerhez kötődő európai turisztikai ipar továbbfejlesztése – ideértve vitorlás- és motorcsónak-kikötők létesítését – továbbra is fontos előfeltétel. Az európai tengeri politikában kellő figyelmet kell fordítani e magas foglalkoztatási arányú iparágba történő befektetések támogatására; |
| --- | --- |

1.23

megállapítja, hogy a sport- és wellnesslehetőségek, az egészségügyi szempontok, a jó fürdővízminőség, a tiszta strandok, a parti övezetek beépítésének korlátozása, a természetközeli állapotú partok, a kulturális és szabadidős kínálat határozza meg, hogy az üdülők mely partrégiók mellett döntenek. A tengerhez kötődő európai turisztikai ipar továbbfejlesztése – ideértve vitorlás- és motorcsónak-kikötők létesítését – továbbra is fontos előfeltétel. Az európai tengeri politikában kellő figyelmet kell fordítani e magas foglalkoztatási arányú iparágba történő befektetések támogatására;

Partvédelem

| 1.24 | emlékeztet arra, hogy a tengerek emelkedő szintje és a partok eróziója közvetlen, építmény jellegű partvédelmet tesz szükségessé, és hogy a partvédelem további kiépítéséhez ezzel egyidejűleg meg kell határozni és gazdasági szempontból értékelni kell a klímaváltozás lehetséges következményeit; ebben az összefüggésben elsőrendű fontosságúnak tűnik a parti övezetek integrált kezelését illetően a bevált gyakorlatok kicserélésének támogatása, azzal a céllal, hogy előtérbe kerüljenek a parti területek szükségleteihez jobban alkalmazkodó – és a tengeri régiók területminőségét és identitását kímélő – módszerek. Emellett alapvető feladat, hogy intézkedéseket kell hozni a part menti területek – a legtermelékenyebb tengeri környezet – természeti erőforrásainak megőrzésére; |
| --- | --- |

1.24

emlékeztet arra, hogy a tengerek emelkedő szintje és a partok eróziója közvetlen, építmény jellegű partvédelmet tesz szükségessé, és hogy a partvédelem további kiépítéséhez ezzel egyidejűleg meg kell határozni és gazdasági szempontból értékelni kell a klímaváltozás lehetséges következményeit; ebben az összefüggésben elsőrendű fontosságúnak tűnik a parti övezetek integrált kezelését illetően a bevált gyakorlatok kicserélésének támogatása, azzal a céllal, hogy előtérbe kerüljenek a parti területek szükségleteihez jobban alkalmazkodó – és a tengeri régiók területminőségét és identitását kímélő – módszerek. Emellett alapvető feladat, hogy intézkedéseket kell hozni a part menti területek – a legtermelékenyebb tengeri környezet – természeti erőforrásainak megőrzésére;

Szigetjelleg

| 1.25 | véleménye szerint az európai tengeri politikának figyelembe kell vennie a szigetek sajátosságait, és segítenie kell őket a rájuk nehezedő természeti hátrányok leküzdésében, amelyek az okozott strukturális jellegű többletköltségek következtében versenyképesség szempontjából előnytelen helyzetbe hozzák őket a kontinenshez képest; |
| --- | --- |

1.25

véleménye szerint az európai tengeri politikának figyelembe kell vennie a szigetek sajátosságait, és segítenie kell őket a rájuk nehezedő természeti hátrányok leküzdésében, amelyek az okozott strukturális jellegű többletköltségek következtében versenyképesség szempontjából előnytelen helyzetbe hozzák őket a kontinenshez képest;

| 1.26 | úgy véli, hogy mivel a szigetek gazdasága rendkívüli mértékben függ a tengeri szállítástól, az Európai Unió tengeri politikájának olyan megfelelő eszköznek kell lennie, amely elősegíti a szigetek gazdaságának a szárazföldi régiókhoz képest egyenlő feltételekkel történő integrálódását az egységes piacba; |
| --- | --- |

1.26

úgy véli, hogy mivel a szigetek gazdasága rendkívüli mértékben függ a tengeri szállítástól, az Európai Unió tengeri politikájának olyan megfelelő eszköznek kell lennie, amely elősegíti a szigetek gazdaságának a szárazföldi régiókhoz képest egyenlő feltételekkel történő integrálódását az egységes piacba;

Tengeri erőforrások a külpolitikai dimenzióban és a szomszédsági politikában

| 1.27 | úgy véli, hogy az EU-nak mint „globális szereplőnek” jelentős érdeke kell fűződjön ahhoz, hogy a tengeri erőforrásokat minden állam számára méltányos módon, s egyben a világméretű fenntarthatóság szempontját követve aknázzák ki; ebben az összefüggésben figyelembe kell venni az alkalmazandó nemzetközi egyezményeket és különösen a Nemzetközi Tengeri Szervezet (IMO) szabályait; |
| --- | --- |

1.27

úgy véli, hogy az EU-nak mint „globális szereplőnek” jelentős érdeke kell fűződjön ahhoz, hogy a tengeri erőforrásokat minden állam számára méltányos módon, s egyben a világméretű fenntarthatóság szempontját követve aknázzák ki; ebben az összefüggésben figyelembe kell venni az alkalmazandó nemzetközi egyezményeket és különösen a Nemzetközi Tengeri Szervezet (IMO) szabályait;

Az integratív tengeri politika eszközei

Kutatás és oktatás

| 1.28 | megállapítja, hogy nem elég, ha a tengeri kutatás az európai kutatási politika állandó alkotóeleme lesz: annak egyik súlypontjává kell válnia; |
| --- | --- |

1.28

megállapítja, hogy nem elég, ha a tengeri kutatás az európai kutatási politika állandó alkotóeleme lesz: annak egyik súlypontjává kell válnia;

| 1.29 | támogatja az európai tengerkutató intézetek 2004. május 13-án kelt galway-i nyilatkozatát, mely a tengeri tudományoknak és technológiáknak a 7. kutatási keretprogramon belül történő támogatásáért emel szót; kiemeli, hogy az egy-egy ágazathoz kötődő műszaki területek (pl. anyag- és technológiakutatás, egészségügyi és élelmiszer-ipari kutatás, klíma- és tengerbiológiai kutatás), illetve nem műszaki területek (pl. kereskedelem és turizmus) mellett sürgetően szükséges az olyan, több területet átfogó nemzetközi kutatóintézetek támogatása is, amelyek a „horizontális” kérdésekhez kiterjedt adatgyűjtést tudnak végezni; |
| --- | --- |

1.29

támogatja az európai tengerkutató intézetek 2004. május 13-án kelt galway-i nyilatkozatát, mely a tengeri tudományoknak és technológiáknak a 7. kutatási keretprogramon belül történő támogatásáért emel szót; kiemeli, hogy az egy-egy ágazathoz kötődő műszaki területek (pl. anyag- és technológiakutatás, egészségügyi és élelmiszer-ipari kutatás, klíma- és tengerbiológiai kutatás), illetve nem műszaki területek (pl. kereskedelem és turizmus) mellett sürgetően szükséges az olyan, több területet átfogó nemzetközi kutatóintézetek támogatása is, amelyek a „horizontális” kérdésekhez kiterjedt adatgyűjtést tudnak végezni;

| 1.30 | támogatja egy olyan, tengerrel kapcsolatos foglalkozásokat magában foglaló képzési rendszer fejlesztését a tagállamokban és a régiókban, amely Európa valamennyi munkaerőpiacának szükségleteit figyelembe veszi. |
| --- | --- |

1.30

támogatja egy olyan, tengerrel kapcsolatos foglalkozásokat magában foglaló képzési rendszer fejlesztését a tagállamokban és a régiókban, amely Európa valamennyi munkaerőpiacának szükségleteit figyelembe veszi.

Területrendezés és monitoring

| 1.31 | úgy véli, hogy a területrendezési eszközök az integratív politikai megközelítés fontos elemei. A megfelelő monitoringrendszerek és az ezekről készült értékelések fontos adatokat szolgáltathatnak a tengerek különböző paramétereinek időbeli alakulásáról és azok használatáról. A territoriális vizek, valamint az EU kizárólagos gazdasági övezetének kezelése integratív megközelítés keretében optimalizálható lenne, ami – nem utolsósorban az infrastruktúra magas költségei miatt – közös európai érdek; |
| --- | --- |

1.31

úgy véli, hogy a területrendezési eszközök az integratív politikai megközelítés fontos elemei. A megfelelő monitoringrendszerek és az ezekről készült értékelések fontos adatokat szolgáltathatnak a tengerek különböző paramétereinek időbeli alakulásáról és azok használatáról. A territoriális vizek, valamint az EU kizárólagos gazdasági övezetének kezelése integratív megközelítés keretében optimalizálható lenne, ami – nem utolsósorban az infrastruktúra magas költségei miatt – közös európai érdek;

| 1.32 | támogatja ebben az összefüggésben mindenekelőtt az Európai Parlament és a Tanács 2002. május 30-i ajánlását az európai parti területek integrált kezelési stratégiájának megvalósításáról. E stratégia jellemzője például a szárazföld, a part és a nyílt tenger integrált szemlélete; a gazdaság, a környezetvédelem, a szociális és a biztonsági terület különböző érdekeinek kiegyensúlyozása az egyes területeken belül és azok között is; valamint a politika, az igazgatás és a társadalmi csoportok bevonása a konfliktusok időben történő felismerése és megoldások kidolgozása érdekében; |
| --- | --- |

1.32

támogatja ebben az összefüggésben mindenekelőtt az Európai Parlament és a Tanács 2002. május 30-i ajánlását az európai parti területek integrált kezelési stratégiájának megvalósításáról. E stratégia jellemzője például a szárazföld, a part és a nyílt tenger integrált szemlélete; a gazdaság, a környezetvédelem, a szociális és a biztonsági terület különböző érdekeinek kiegyensúlyozása az egyes területeken belül és azok között is; valamint a politika, az igazgatás és a társadalmi csoportok bevonása a konfliktusok időben történő felismerése és megoldások kidolgozása érdekében;

A nagyközönség tájékoztatása és bevonása

| 1.33 | kifogásolja, hogy uniós normáknak nem megfelelő tengeri járművek látványos hajótörései – Erika, Prestige – kellettek ahhoz, hogy az európai nagyközönség jobban odafigyeljen a tengerre mint erőforrásra. Az európai tengeri politika csak akkor lesz sikeresen végrehajtható, ha megfelelő eszközök révén helyi és regionális szinten bevonják az embereket, elsősorban az érintett helyieket a politika megfogalmazásába és megvalósításába, figyelembe véve a legjobb gyakorlatokra Európa régióiban található számos példát; |
| --- | --- |

1.33

kifogásolja, hogy uniós normáknak nem megfelelő tengeri járművek látványos hajótörései – Erika, Prestige – kellettek ahhoz, hogy az európai nagyközönség jobban odafigyeljen a tengerre mint erőforrásra. Az európai tengeri politika csak akkor lesz sikeresen végrehajtható, ha megfelelő eszközök révén helyi és regionális szinten bevonják az embereket, elsősorban az érintett helyieket a politika megfogalmazásába és megvalósításába, figyelembe véve a legjobb gyakorlatokra Európa régióiban található számos példát;

A szárazföldi dimenzió

| 1.34 | úgy véli, hogy a szárazföldi vonatkozások a tengeri politikában fontos szerepet játszanak, mivel a szárazföldi tevékenységek jelentős hatással vannak a partokra és a tengerekre; |
| --- | --- |

1.34

úgy véli, hogy a szárazföldi vonatkozások a tengeri politikában fontos szerepet játszanak, mivel a szárazföldi tevékenységek jelentős hatással vannak a partokra és a tengerekre;

2.   A Régiók Bizottsága ajánlásai

A Régiók Bizottsága

| 2.1 | támogatja az európai tengeri politika aktív beépítését a lisszaboni stratégia átfogó célkitűzéseibe; |
| --- | --- |

2.1

támogatja az európai tengeri politika aktív beépítését a lisszaboni stratégia átfogó célkitűzéseibe;

| 2.2 | kéri az Európai Bizottságot, hogy ismerje el a helyi és regionális önkormányzatok jelentős és sokrétű hozzájárulását a tengeri erőforrások kezeléséhez, és biztosítsa, hogy ez bekerüljön az új tengeri politikába; |
| --- | --- |

2.2

kéri az Európai Bizottságot, hogy ismerje el a helyi és regionális önkormányzatok jelentős és sokrétű hozzájárulását a tengeri erőforrások kezeléséhez, és biztosítsa, hogy ez bekerüljön az új tengeri politikába;

| 2.3 | javasolja, hogy az Európai Bizottság vegye figyelembe az alábbi három kulcsfontosságú kérdést: a) a part menti területek felkészítése és létesítmények felépítése a vállalatok és a közösségek fogadására – ideértve az innováció, a szakképzettség és vállalkozói kedv támogatását, különösen az új tengeri technológiák fejlesztésében, így például a megfelelő eszközök biztosítását az ilyen létesítményekhez és a szükséges emberi erőforrások kiépítéséhez; b) a tenger és az európai tengerpartok felhasználása a gazdasági fejlődés segítésére, többek között a tengerpartok újjáépítésének, illetve a társadalmi és gazdasági eredményeket felmutató vidéki tevékenységeknek a támogatása révén; c) a tengerparti települések és a part menti területek támogatása tágabb vidéki környezetükkel, illetve a régió városaival való jobb összeköttetések kialakítása révén; |
| --- | --- |

2.3

javasolja, hogy az Európai Bizottság vegye figyelembe az alábbi három kulcsfontosságú kérdést: a) a part menti területek felkészítése és létesítmények felépítése a vállalatok és a közösségek fogadására – ideértve az innováció, a szakképzettség és vállalkozói kedv támogatását, különösen az új tengeri technológiák fejlesztésében, így például a megfelelő eszközök biztosítását az ilyen létesítményekhez és a szükséges emberi erőforrások kiépítéséhez; b) a tenger és az európai tengerpartok felhasználása a gazdasági fejlődés segítésére, többek között a tengerpartok újjáépítésének, illetve a társadalmi és gazdasági eredményeket felmutató vidéki tevékenységeknek a támogatása révén; c) a tengerparti települések és a part menti területek támogatása tágabb vidéki környezetükkel, illetve a régió városaival való jobb összeköttetések kialakítása révén;

| 2.4 | ösztönzi, hogy dolgozzanak ki áttekintést a tengerrel kapcsolatos szempontokat tartalmazó meglévő jogi előírásokról és rendelkezésekről, vizsgálják meg, hogy regionális politikai eszközök, a vidékfejlesztés szabályozását célzó európai mezőgazdasági alap, az egész életen át tartó tanulási alap szabályozásai és a 7. közösségi kutatási és fejlesztési keretprogram kellően figyelembe veszik-e a tengerekkel összefüggő szempontokat; |
| --- | --- |

2.4

ösztönzi, hogy dolgozzanak ki áttekintést a tengerrel kapcsolatos szempontokat tartalmazó meglévő jogi előírásokról és rendelkezésekről, vizsgálják meg, hogy regionális politikai eszközök, a vidékfejlesztés szabályozását célzó európai mezőgazdasági alap, az egész életen át tartó tanulási alap szabályozásai és a 7. közösségi kutatási és fejlesztési keretprogram kellően figyelembe veszik-e a tengerekkel összefüggő szempontokat;

| 2.5 | szeretné, ha az Unió tengeri dimenzióját figyelembe vennék a jövendő versenyképességi és együttműködési célkitűzésekben, különös tekintettel a környezetszennyezés elleni harc, a tengeri biztonság erősítése, valamint a reptéri rendszerek és a hajózható vízi utak kezelésének transznacionális és határokon átnyúló vetületére a 2007–2013-as tervezési időszak regionális politikájában, és ösztönzi, hogy a tengerekkel kapcsolatos ügyek szempontjából vizsgálják felül az Unió meglévő európai finanszírozási eszközeit, és hangolják össze azokat; |
| --- | --- |

2.5

szeretné, ha az Unió tengeri dimenzióját figyelembe vennék a jövendő versenyképességi és együttműködési célkitűzésekben, különös tekintettel a környezetszennyezés elleni harc, a tengeri biztonság erősítése, valamint a reptéri rendszerek és a hajózható vízi utak kezelésének transznacionális és határokon átnyúló vetületére a 2007–2013-as tervezési időszak regionális politikájában, és ösztönzi, hogy a tengerekkel kapcsolatos ügyek szempontjából vizsgálják felül az Unió meglévő európai finanszírozási eszközeit, és hangolják össze azokat;

| 2.6 | felkéri az Európai Bizottságot, hogy – amennyire lehetséges – vegye számba az egyes tengeri erőforrások gazdasági és ökológiai értékét, és ennek alapján készítsen értékelést a tengeri erőforrások jelenlegi és jövőben tervezett használatáról, illetve az esetlegesen szükséges változtatásokról; |
| --- | --- |

2.6

felkéri az Európai Bizottságot, hogy – amennyire lehetséges – vegye számba az egyes tengeri erőforrások gazdasági és ökológiai értékét, és ennek alapján készítsen értékelést a tengeri erőforrások jelenlegi és jövőben tervezett használatáról, illetve az esetlegesen szükséges változtatásokról;

| 2.7 | felkéri az Európai Bizottságot, hogy tárja fel a különböző, tengerrel összefüggő gazdasági területek jelenlegi és jövőbeli lehetőségeit, illetve az általuk nyújtott hozzáadott értéket és munkahelyeket, és következtetések formájában terjessze elő a megvalósítandó lépéseket; |
| --- | --- |

2.7

felkéri az Európai Bizottságot, hogy tárja fel a különböző, tengerrel összefüggő gazdasági területek jelenlegi és jövőbeli lehetőségeit, illetve az általuk nyújtott hozzáadott értéket és munkahelyeket, és következtetések formájában terjessze elő a megvalósítandó lépéseket;

| 2.8 | bátorítja az Európai Bizottságot, hogy a transzeurópai hálózatok keretében továbbra is vegye kellően figyelembe a tengeri közlekedési utak jelentőségének növelését, azok javítását és bővítését, és a tagállamokkal együttműködve vigye előbbre az ügyet; |
| --- | --- |

2.8

bátorítja az Európai Bizottságot, hogy a transzeurópai hálózatok keretében továbbra is vegye kellően figyelembe a tengeri közlekedési utak jelentőségének növelését, azok javítását és bővítését, és a tagállamokkal együttműködve vigye előbbre az ügyet;

| 2.9 | kéri a másodlagos hálózatok fejlesztésének erősítését és a szigetek maradéktalan integrálását a „tengeri autópályákba” a szigetekről történő szállítás és a kontinens piacaihoz való hozzáférés javítása végett; |
| --- | --- |

2.9

kéri a másodlagos hálózatok fejlesztésének erősítését és a szigetek maradéktalan integrálását a „tengeri autópályákba” a szigetekről történő szállítás és a kontinens piacaihoz való hozzáférés javítása végett;

| 2.10 | felszólít a biztos területrendezésre, például a parti területek integrált kezelésének megvalósítása, valamint azon területek kiosztása illetve fenntartása révén, amelyek esetében a jövőben más célokra történő hasznosításra lehet szükség; |
| --- | --- |

2.10

felszólít a biztos területrendezésre, például a parti területek integrált kezelésének megvalósítása, valamint azon területek kiosztása illetve fenntartása révén, amelyek esetében a jövőben más célokra történő hasznosításra lehet szükség;

| 2.11 | támogatja az EU hajóépítő iparának LeaderSHIP 2015 kezdeményezését, és felkéri az Európai Bizottságot, hogy támogassa a kiváló minőséget nyújtó európai hajógyártás versenyképességét; |
| --- | --- |

2.11

támogatja az EU hajóépítő iparának LeaderSHIP 2015 kezdeményezését, és felkéri az Európai Bizottságot, hogy támogassa a kiváló minőséget nyújtó európai hajógyártás versenyképességét;

| 2.12 | felkéri az Európai Bizottságot, hogy a nyílt tengeri, part menti és kikötői hajószerencsétlenségek megelőzését tegye az Európai Unió kiemelt céljává, és növelje a nemzetközi közjog szempontjából kényszerítő erejű nemzetközi egyezmények – ilyen a SOLAS és a MARPOL (IMO) – biztonsági szintjét, az EU tegyen kezdeményezéseket ebből a célból és gyorsítsa meg az említett egyezmények ratifikálását, továbbá javítson alkalmazásukon és nyomon követésükön; ehhez vizsgálja meg, hogy a strukturális alapok eszközeit mennyiben lehet bevonni a kockázatkezelésbe; |
| --- | --- |

2.12

felkéri az Európai Bizottságot, hogy a nyílt tengeri, part menti és kikötői hajószerencsétlenségek megelőzését tegye az Európai Unió kiemelt céljává, és növelje a nemzetközi közjog szempontjából kényszerítő erejű nemzetközi egyezmények – ilyen a SOLAS és a MARPOL (IMO) – biztonsági szintjét, az EU tegyen kezdeményezéseket ebből a célból és gyorsítsa meg az említett egyezmények ratifikálását, továbbá javítson alkalmazásukon és nyomon követésükön; ehhez vizsgálja meg, hogy a strukturális alapok eszközeit mennyiben lehet bevonni a kockázatkezelésbe;

| 2.13 | felszólít, hogy tegyenek fokozottabb erőfeszítéseket a kikötői létesítmények szárazföldi megközelítését szolgáló infrastruktúrák kapacitásának növelésére és/vagy kifejlesztésére, elosztói logisztikai hálózatok és az új kikötői infrastruktúrák kiépítésére, illetve a meglévők diverzifikálására, különös tekintettel a szigetek infrastrukturális igényeire, mindezt a part menti térségek természeti erőforrásainak védelmét szolgáló intézkedések tiszteletben tartása mellett; |
| --- | --- |

2.13

felszólít, hogy tegyenek fokozottabb erőfeszítéseket a kikötői létesítmények szárazföldi megközelítését szolgáló infrastruktúrák kapacitásának növelésére és/vagy kifejlesztésére, elosztói logisztikai hálózatok és az új kikötői infrastruktúrák kiépítésére, illetve a meglévők diverzifikálására, különös tekintettel a szigetek infrastrukturális igényeire, mindezt a part menti térségek természeti erőforrásainak védelmét szolgáló intézkedések tiszteletben tartása mellett;

| 2.14 | javasolja, hogy a kikötőkben vegyék jobban tekintetbe a szociális aspektust, így például fordítsanak figyelmet a hajók legénységének elszállásolására; |
| --- | --- |

2.14

javasolja, hogy a kikötőkben vegyék jobban tekintetbe a szociális aspektust, így például fordítsanak figyelmet a hajók legénységének elszállásolására;

| 2.15 | kéri, hogy a kikötői létesítményekben és azok közvetlen környezetében a biztonsági rendszereket és intézkedéseket igazítsák az újfajta terrorista fenyegetésekhez; |
| --- | --- |

2.15

kéri, hogy a kikötői létesítményekben és azok közvetlen környezetében a biztonsági rendszereket és intézkedéseket igazítsák az újfajta terrorista fenyegetésekhez;

| 2.16 | felkéri az Európai Bizottságot, hogy folytassa a halászati politika általa megkezdett reformját, hogy az európai vizekben élő halállomány fennmaradása és a halászok jövedelme hosszú távon biztosított legyen; |
| --- | --- |

2.16

felkéri az Európai Bizottságot, hogy folytassa a halászati politika általa megkezdett reformját, hogy az európai vizekben élő halállomány fennmaradása és a halászok jövedelme hosszú távon biztosított legyen;

| 2.17 | kéri az Európai Bizottságot és a Tanácsot, hogy az euro-mediterrán politika újraindítása biztosítson központi szerepet a közös halászati politikának, a földközi-tengeri szabadkereskedelmi övezet 2010-ig való megteremtésének perspektívájában is. |
| --- | --- |

2.17

kéri az Európai Bizottságot és a Tanácsot, hogy az euro-mediterrán politika újraindítása biztosítson központi szerepet a közös halászati politikának, a földközi-tengeri szabadkereskedelmi övezet 2010-ig való megteremtésének perspektívájában is.

| 2.18 | felkéri az Európai Bizottságot, hogy teremtse meg az unióbeli szélenergia-berendezések további támogatásának keretfeltételeit. Más megújuló energiaforrások – pl. a tengerjárási áramlás – felhasználásának lehetőségeit is jobban meg kellene vizsgálni, és adott esetben be kellene vonni a támogatások körébe; |
| --- | --- |

2.18

felkéri az Európai Bizottságot, hogy teremtse meg az unióbeli szélenergia-berendezések további támogatásának keretfeltételeit. Más megújuló energiaforrások – pl. a tengerjárási áramlás – felhasználásának lehetőségeit is jobban meg kellene vizsgálni, és adott esetben be kellene vonni a támogatások körébe;

| 2.19 | kéri az Európai Bizottságot, hogy biztosítsa az Unió vizeiben az olaj és gáz környezetbarát módon történő, víz alatti továbbítását; |
| --- | --- |

2.19

kéri az Európai Bizottságot, hogy biztosítsa az Unió vizeiben az olaj és gáz környezetbarát módon történő, víz alatti továbbítását;

| 2.20 | felkéri az Európai Bizottságot, hogy a tengerszint emelkedésére vonatkozó különböző előrejelzéseket figyelembe véve dolgozzon ki forgatókönyveket a szükségessé váló partvédelmi intézkedésekre; |
| --- | --- |

2.20

felkéri az Európai Bizottságot, hogy a tengerszint emelkedésére vonatkozó különböző előrejelzéseket figyelembe véve dolgozzon ki forgatókönyveket a szükségessé váló partvédelmi intézkedésekre;

| 2.21 | követeli, hogy a tengerek területén is fejlesszenek ki az „INSPIRE” űradat-infrastruktúrának megfelelő eszközt, amelynek segítségével a különböző használati érdekek egymással szemben megbízható adatok alapján mérlegelhetők; |
| --- | --- |

2.21

követeli, hogy a tengerek területén is fejlesszenek ki az „INSPIRE” űradat-infrastruktúrának megfelelő eszközt, amelynek segítségével a különböző használati érdekek egymással szemben megbízható adatok alapján mérlegelhetők;

| 2.22 | ösztönzi a hajóépítés és a tengeri technológiák gazdasági ágazatának célzottabb fejlesztését, pl. a kettős falú tankhajók meghonosítását, illetve mintegy kétszáz olaj- és gázkitermelő fúrósziget következő években esedékes lebontását; |
| --- | --- |

2.22

ösztönzi a hajóépítés és a tengeri technológiák gazdasági ágazatának célzottabb fejlesztését, pl. a kettős falú tankhajók meghonosítását, illetve mintegy kétszáz olaj- és gázkitermelő fúrósziget következő években esedékes lebontását;

| 2.23 | felkéri az Európai Bizottságot, hogy ösztönözze állami stratégiai tervek kidolgozását, és emellett támogassa az európai parti területek integrált kezelésének több régiót, illetve államot átfogó kezdeményezéseit; |
| --- | --- |

2.23

felkéri az Európai Bizottságot, hogy ösztönözze állami stratégiai tervek kidolgozását, és emellett támogassa az európai parti területek integrált kezelésének több régiót, illetve államot átfogó kezdeményezéseit;

| 2.24 | felkéri az Európai Bizottságot, hogy bővítse a tengerkutatásra szánt támogatási eszközöket, és azokat összpontosítsa az új technológiák (többek közt pl. a polártechnika) támogatására és a feltételek EU-n belüli kiegyenlítésére (pl. a tengeri akvakultúra esetében), és mindebbe idejében vonja be a gazdaságot is; |
| --- | --- |

2.24

felkéri az Európai Bizottságot, hogy bővítse a tengerkutatásra szánt támogatási eszközöket, és azokat összpontosítsa az új technológiák (többek közt pl. a polártechnika) támogatására és a feltételek EU-n belüli kiegyenlítésére (pl. a tengeri akvakultúra esetében), és mindebbe idejében vonja be a gazdaságot is;

| 2.25 | kéri az Európai Bizottságot, hogy a közvélemény figyelmének felkeltésére dolgozzon ki módszeres stratégiát a korszerű tengeri politikára, hogy az az érintett helyszíneken bekerüljön a köztudatba, s ez segítse a tényleges megvalósítást; |
| --- | --- |

2.25

kéri az Európai Bizottságot, hogy a közvélemény figyelmének felkeltésére dolgozzon ki módszeres stratégiát a korszerű tengeri politikára, hogy az az érintett helyszíneken bekerüljön a köztudatba, s ez segítse a tényleges megvalósítást;

| 2.26 | kéri az Európai Bizottságot a szárazföldi vonatkozások, illetve a tengertől távolabb fekvő területek, a parti régiók és a tenger közötti kölcsönhatások figyelembevételére annak érdekében, hogy valamennyi régiót – nem csupán a közvetlenül a tenger mellett fekvőket – bevonja a tengeri politikába; |
| --- | --- |

2.26

kéri az Európai Bizottságot a szárazföldi vonatkozások, illetve a tengertől távolabb fekvő területek, a parti régiók és a tenger közötti kölcsönhatások figyelembevételére annak érdekében, hogy valamennyi régiót – nem csupán a közvetlenül a tenger mellett fekvőket – bevonja a tengeri politikába;

| 2.27 | kéri az Európai Bizottságot a nagyrégiókhoz, különösen a már meglévőkhöz kötődő kezdeményezések figyelembevételére a négy nagy európai tengeri terület (Északkelet-Atlanti-óceán, Balti-tenger, Földközi-tenger és Fekete-tenger) esetében; |
| --- | --- |

2.27

kéri az Európai Bizottságot a nagyrégiókhoz, különösen a már meglévőkhöz kötődő kezdeményezések figyelembevételére a négy nagy európai tengeri terület (Északkelet-Atlanti-óceán, Balti-tenger, Földközi-tenger és Fekete-tenger) esetében;

| 2.28 | javasolja, hogy az Európai Bizottság kiemelten vegye figyelembe a tengerparti lakóközösségek kulturális érdekeit és helyismeretét, és építse bele azokat a tervezésbe, a kezelésbe és az idevonatkozó politikafejlesztésbe. Továbbá mindenképpen ösztönözni kell a part menti közösségek tengerrel kapcsolatos hagyományainak megőrzését, különösen ott, ahol a tenger szerepet játszik a közösségek fenntarthatóságában. Ez növeli a turisztikai vonzerőt is; |
| --- | --- |

2.28

javasolja, hogy az Európai Bizottság kiemelten vegye figyelembe a tengerparti lakóközösségek kulturális érdekeit és helyismeretét, és építse bele azokat a tervezésbe, a kezelésbe és az idevonatkozó politikafejlesztésbe. Továbbá mindenképpen ösztönözni kell a part menti közösségek tengerrel kapcsolatos hagyományainak megőrzését, különösen ott, ahol a tenger szerepet játszik a közösségek fenntarthatóságában. Ez növeli a turisztikai vonzerőt is;

| 2.29 | felkéri az Európai Bizottságot, hogy gondoskodjon arról, hogy az európai tengeri politika kidolgozásának és végrehajtásának folyamatába bevonják a regionális és helyi szintet, illetve hogy a régióknál rendelkezésre álló sokrétű szakismereteket a zöld könyv elkészítésnél vegye figyelembe. Az integratív politikai kezdeményezések bevezetése szempontjából különösen a „legjobb gyakorlat” példái, de emellett a tengeri modellrégiók is nagy jelentőségűek lehetnek. Továbbá a kiemelkedően sikeres LEADER modellt is figyelembe kellene venni a végrehajtás helyi dimenziójának biztosításához; |
| --- | --- |

2.29

felkéri az Európai Bizottságot, hogy gondoskodjon arról, hogy az európai tengeri politika kidolgozásának és végrehajtásának folyamatába bevonják a regionális és helyi szintet, illetve hogy a régióknál rendelkezésre álló sokrétű szakismereteket a zöld könyv elkészítésnél vegye figyelembe. Az integratív politikai kezdeményezések bevezetése szempontjából különösen a „legjobb gyakorlat” példái, de emellett a tengeri modellrégiók is nagy jelentőségűek lehetnek. Továbbá a kiemelkedően sikeres LEADER modellt is figyelembe kellene venni a végrehajtás helyi dimenziójának biztosításához;

| 2.30 | kezdeményezi, hogy a zöld könyvről szóló széles körű konzultáció során, egészen annak megjelentetéséig különböző regionális konferenciák kerüljenek megrendezésre a partvidéki régiókban, egyrészt a regionális és helyi szakismeret bevonása céljából, másrészt a közvélemény tengerrel kapcsolatos témákról való jobb tájékoztatása érdekében. A konferenciák helyszíneként nagy ipari kikötőkkel, illetve kisebb halászkikötőkkel rendelkező régiókat egyaránt ki kellene jelölni; |
| --- | --- |

2.30

kezdeményezi, hogy a zöld könyvről szóló széles körű konzultáció során, egészen annak megjelentetéséig különböző regionális konferenciák kerüljenek megrendezésre a partvidéki régiókban, egyrészt a regionális és helyi szakismeret bevonása céljából, másrészt a közvélemény tengerrel kapcsolatos témákról való jobb tájékoztatása érdekében. A konferenciák helyszíneként nagy ipari kikötőkkel, illetve kisebb halászkikötőkkel rendelkező régiókat egyaránt ki kellene jelölni;

| 2.31 | felajánlja, hogy a tengeri politikáról szóló zöld könyv elkészítését kísérő konzultációkban jelentős partneri szerepet játszik, és ösztönzi egy, a regionális és helyi önkormányzatok bevonásával zajló, hosszú távra szóló, a közvélemény figyelmét felkeltő kampány lefolytatását. |
| --- | --- |

2.31

felajánlja, hogy a tengeri politikáról szóló zöld könyv elkészítését kísérő konzultációkban jelentős partneri szerepet játszik, és ösztönzi egy, a regionális és helyi önkormányzatok bevonásával zajló, hosszú távra szóló, a közvélemény figyelmét felkeltő kampány lefolytatását.

Brüsszel, 2005. október 12.

A Régiók Bizottsága

elnöke

Peter STRAUB

---

(1)  CdR 7/2005 rev 1

1

(2)  HL C 310., 2004.12.16., 1. old.

2

(3)  CdR 24/2003 fin

3

(4)  COM(2005) 12 final

4

(5)  HL L 148, 2002.6.06., 24. old.

5

(6)  „Az európai közlekedéspolitika 2010-ig: ideje dönteni” című fehér könyv, COM(2001) 370 final

6

---

| 4.4.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 81/26 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 81/26

---

Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: „Az Európai Bizottság közleménye a Tanács, az Európai Parlament, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság és a Régiók Bizottsága számára: Nyerjük meg a csatát a globális éghajlatváltozás ellen”

(2006/C 81/07)

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA,

Tekintettel az Európai Bizottságnak a Tanács, az Európai Parlament, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság és a Régiók Bizottsága részére a következő tárgyban írott közleményére: „Nyerjük meg a csatát a globális éghajlatváltozás ellen” (COM(2005) 35 final);

tekintettel az Európai Bizottság 2005. február 9-én hozott döntésére, mely szerint az Európai Közösséget létrehozó szerződés 265. cikkének első bekezdése alapján a fenti tárgyban kikéri a Régiók Bizottsága véleményét;

tekintettel a Régiók Bizottsága elnökségének 2005. február 22-én hozott döntésére, melyben megbízza a „Fenntartható fejlődés” szakbizottságot, hogy a fenti tárgyban véleményt alkosson;

tekintettel a 2005. március 22–23-i Európai Tanács és a 2005. március 7-i Környezetvédelmi Tanács elnökségi következtetéseire;

tekintettel a 2005. május 12-i európai parlamenti állásfoglalásra a kormányzati szakértők éghajlatváltozásról tartott szemináriumáról;

tekintettel az Európai Bizottságnak a Tanács és az Európai Parlament részére a Felkészülés a Kiotói Jegyzőkönyv végrehajtására címmel kiadott közleményéről (COM(1999) 230 final) megfogalmazott, 1999. november 18-án kiadott véleményére (CdR 295/1999 final (1));

tekintettel a Régiók Bizottsága 2000. szeptember 21-ei véleményére Az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának Európai Unión belüli kereskedelméről zöld könyv, valamint az Európai Bizottságnak a Tanács és az Európai Parlament részére Az üvegház hatást okozó gázok kibocsátásának csökkentésére irányuló közösségi politikák és intézkedések: Úton az Európai Klímaváltozás Program (ECCP) felé címmel írott közleménye (COM(2000) 87 final és COM(2000) 88 final) tárgyában (CdR 189/2000 fin (2));

tekintettel a „Fenntartható fejlődés” szakbizottság által 2005. június 28-án elfogadott véleménytervezetére (CdR 65/2005 rev 1 – előadó: José Macário Correia, Tavira város tanácsának vezetője (PT/EPP));

Mivel

| 1. | annak érdekében, hogy a globális éghajlatváltozással sikerrel szálljunk szembe, közép- és hosszú távú stratégiákat kell kidolgozni az EU-ban és a nemzetközi közösséggel együttműködésben; |
| --- | --- |

1.

annak érdekében, hogy a globális éghajlatváltozással sikerrel szálljunk szembe, közép- és hosszú távú stratégiákat kell kidolgozni az EU-ban és a nemzetközi közösséggel együttműködésben;

| 2. | az EU Miniszterek Tanácsa 1996-ban kijelentette, hogy „úgy véli, hogy a globális középhőmérséklet legfeljebb 2 °C-kal haladhatja meg az iparosodás előtti korszakban mért értéket”; |
| --- | --- |

2.

az EU Miniszterek Tanácsa 1996-ban kijelentette, hogy „úgy véli, hogy a globális középhőmérséklet legfeljebb 2 °C-kal haladhatja meg az iparosodás előtti korszakban mért értéket”;

| 3. | a globális középhőmérséklet emelkedésének 2 °C-ra történő visszaszorítása olyan előnyökkel jár, amelyek jelentősebbek a kibocsátás csökkentésére irányuló politikák költségeinél; |
| --- | --- |

3.

a globális középhőmérséklet emelkedésének 2 °C-ra történő visszaszorítása olyan előnyökkel jár, amelyek jelentősebbek a kibocsátás csökkentésére irányuló politikák költségeinél;

| 4. | lényeges, hogy a leghatékonyabb és a legolcsóbb átalakítási és csökkentési tevékenységeket folyamatosan alkalmazni kell annak érdekében, hogy megfeleljünk a környezeti célkitűzéseknek, ugyanakkor fenntartsuk gazdasági versenyképességünket is. |
| --- | --- |

4.

lényeges, hogy a leghatékonyabb és a legolcsóbb átalakítási és csökkentési tevékenységeket folyamatosan alkalmazni kell annak érdekében, hogy megfeleljünk a környezeti célkitűzéseknek, ugyanakkor fenntartsuk gazdasági versenyképességünket is.

| 5. | az éghajlatváltozás globális probléma, amely a regionális és helyi önkormányzatok felelőssége is. Az EU és tagállamai által közösen aláírt Kiotói Jegyzőkönyv olyan nemzetközi egyezmény, amely cselekvésre kötelezi a tagállamokat – így a regionális és helyi önkormányzatokat is. |
| --- | --- |

5.

az éghajlatváltozás globális probléma, amely a regionális és helyi önkormányzatok felelőssége is. Az EU és tagállamai által közösen aláírt Kiotói Jegyzőkönyv olyan nemzetközi egyezmény, amely cselekvésre kötelezi a tagállamokat – így a regionális és helyi önkormányzatokat is.

A 2005. október 12-13-án megtartott 61. plenáris ülésén (az október 12-i ülésnapon) a következő véleményt fogadta el:

1.   A Régiók Bizottságának nézetei

A Régiók Bizottsága

| 1.1 | üdvözli a közleményt, amely a jelenlegi helyzetet pontosan összefoglalja, és áttekintést nyújt mind az éghajlatváltozásból eredő veszélyekről, mind pedig e jelenség elleni küzdelem hatékony eszközeiről; |
| --- | --- |

1.1

üdvözli a közleményt, amely a jelenlegi helyzetet pontosan összefoglalja, és áttekintést nyújt mind az éghajlatváltozásból eredő veszélyekről, mind pedig e jelenség elleni küzdelem hatékony eszközeiről;

| 1.2 | üdvözli a Kiotói Jegyzőkönyv hatályba lépését, amely az éghajlatváltozás elleni harc globális stratégiájának első szakasza is egyben; |
| --- | --- |

1.2

üdvözli a Kiotói Jegyzőkönyv hatályba lépését, amely az éghajlatváltozás elleni harc globális stratégiájának első szakasza is egyben;

| 1.3 | megismétli, hogy támogatja az erre a területre irányuló határozott EU-politikát; |
| --- | --- |

1.3

megismétli, hogy támogatja az erre a területre irányuló határozott EU-politikát;

| 1.4 | hangsúlyozza annak szükségességét, hogy egyre több ország vegyen részt az éghajlatváltozás elleni harcban – az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásáért felelős minden szektort be kell vonni, különös tekintettel az energia-előállító, a tengeri szállítási és légiközlekedési szektorokra; |
| --- | --- |

1.4

hangsúlyozza annak szükségességét, hogy egyre több ország vegyen részt az éghajlatváltozás elleni harcban – az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásáért felelős minden szektort be kell vonni, különös tekintettel az energia-előállító, a tengeri szállítási és légiközlekedési szektorokra;

| 1.5 | szeretné kifejezni aggodalmát a világszintű fellépés hiányának következményei miatt; |
| --- | --- |

1.5

szeretné kifejezni aggodalmát a világszintű fellépés hiányának következményei miatt;

| 1.6 | sajnálatát fejezi ki, hogy néhány tagállam még nagyon távol van a Kiotói Jegyzőkönyvben megfogalmazott közösségi célkitűzésben számukra meghatározott „–8 %”-os cél elérésétől, de fontosnak tartja annak elősegítését, hogy ezek a tagországok is közeledjenek a kitűzött célhoz. |
| --- | --- |

1.6

sajnálatát fejezi ki, hogy néhány tagállam még nagyon távol van a Kiotói Jegyzőkönyvben megfogalmazott közösségi célkitűzésben számukra meghatározott „–8 %”-os cél elérésétől, de fontosnak tartja annak elősegítését, hogy ezek a tagországok is közeledjenek a kitűzött célhoz.

| 1.7 | egyetért az Európai Bizottság ajánlásával, hogy tudatosságnövelő kampányokat kell indítani a nyilvánosság e témával kapcsolatos érdeklődésének és figyelmének fokozása céljából, miközben a lakosságot fenntarthatóbb életmódra kell ösztönözni. Ezzel egyidejűleg hangsúlyozza az erre a területre vonatkozó iskolai projektek kidolgozásának és végrehajtásának jelentőségét, mivel az iskolák tükrözhetik az egész társadalom viselkedését; |
| --- | --- |

1.7

egyetért az Európai Bizottság ajánlásával, hogy tudatosságnövelő kampányokat kell indítani a nyilvánosság e témával kapcsolatos érdeklődésének és figyelmének fokozása céljából, miközben a lakosságot fenntarthatóbb életmódra kell ösztönözni. Ezzel egyidejűleg hangsúlyozza az erre a területre vonatkozó iskolai projektek kidolgozásának és végrehajtásának jelentőségét, mivel az iskolák tükrözhetik az egész társadalom viselkedését;

| 1.8 | úgy véli, hogy a területrendezésre irányuló politikának figyelembe kell vennie az energiahatékonyságra vonatkozó célkitűzéseket – ezzel ösztönzést nyújtva a kompatibilis és kiegészítő jellegű tevékenységek elegyének – az utazási távolságok és következésképpen a felhasznált üzemanyag csökkentése érdekében; |
| --- | --- |

1.8

úgy véli, hogy a területrendezésre irányuló politikának figyelembe kell vennie az energiahatékonyságra vonatkozó célkitűzéseket – ezzel ösztönzést nyújtva a kompatibilis és kiegészítő jellegű tevékenységek elegyének – az utazási távolságok és következésképpen a felhasznált üzemanyag csökkentése érdekében;

| 1.9 | hangsúlyozza a zöldterületek létrehozásának és megőrzésének szükségességét, amit bele kell építeni a városi területek stratégiai tervébe; az erdős területek növelése rendkívül fontos a légkörben található szén megkötési folyamatának hatékonyabbá tételében; |
| --- | --- |

1.9

hangsúlyozza a zöldterületek létrehozásának és megőrzésének szükségességét, amit bele kell építeni a városi területek stratégiai tervébe; az erdős területek növelése rendkívül fontos a légkörben található szén megkötési folyamatának hatékonyabbá tételében;

| 1.10 | támogatja a fenntarthatóbb közlekedési formák létrehozását, amelyben a városközpontokban a gyalogos forgalom számára fenntartott, illetve a járműforgalom elől elzárt, vagy járművek számára korlátozott hozzáférésű területek elengedhetetlen szerepet játszanak; úgy véli, hogy vonzó tömegközlekedési rendszert kellene létrehozni, amely nagymértékben kiegészítené, és számos esetben kiváltaná az egyéni közlekedést; |
| --- | --- |

1.10

támogatja a fenntarthatóbb közlekedési formák létrehozását, amelyben a városközpontokban a gyalogos forgalom számára fenntartott, illetve a járműforgalom elől elzárt, vagy járművek számára korlátozott hozzáférésű területek elengedhetetlen szerepet játszanak; úgy véli, hogy vonzó tömegközlekedési rendszert kellene létrehozni, amely nagymértékben kiegészítené, és számos esetben kiváltaná az egyéni közlekedést;

| 1.11 | kiemelten fontosnak tartja, hogy minden jármű tisztább üzemanyaggal üzemeljen, ideértve a közigazgatási szervek és vállalatok által használt gépjárműveket is; továbbá felkéri a közigazgatási szerveket, hogy járjanak élen a tisztább gépjárműflották használata terén; |
| --- | --- |

1.11

kiemelten fontosnak tartja, hogy minden jármű tisztább üzemanyaggal üzemeljen, ideértve a közigazgatási szervek és vállalatok által használt gépjárműveket is; továbbá felkéri a közigazgatási szerveket, hogy járjanak élen a tisztább gépjárműflották használata terén;

| 1.12 | úgy véli, hogy a szelektív hulladékgyűjtéshez szükséges eszközök biztosítása és a lakosság támogatásának e kérdéshez történő megnyerése hozzá fog járulni a célkitűzések eléréséhez; |
| --- | --- |

1.12

úgy véli, hogy a szelektív hulladékgyűjtéshez szükséges eszközök biztosítása és a lakosság támogatásának e kérdéshez történő megnyerése hozzá fog járulni a célkitűzések eléréséhez;

| 1.13 | úgy véli, hogy a megfelelő energiateljesítményt figyelembe kell venni az új épületek építésénél és a már meglévők renoválásánál; |
| --- | --- |

1.13

úgy véli, hogy a megfelelő energiateljesítményt figyelembe kell venni az új épületek építésénél és a már meglévők renoválásánál;

| 1.14 | hangsúlyozza, hogy a nemzeti kormányok mellett a regionális és helyi önkormányzatoknak is felelősségük van a fent említett intézkedések végrehajtása révén az éghajlatváltozás elleni harcban. |
| --- | --- |

1.14

hangsúlyozza, hogy a nemzeti kormányok mellett a regionális és helyi önkormányzatoknak is felelősségük van a fent említett intézkedések végrehajtása révén az éghajlatváltozás elleni harcban.

2.   A Régiók Bizottsága ajánlásai

A Régiók Bizottsága

| 2.1 | rámutat annak szükségességére, hogy az Európai Bizottság támogassa az éghajlatváltozás elleni harcot minden szinten, ideértve a helyi és regionális szintet is. |
| --- | --- |

2.1

rámutat annak szükségességére, hogy az Európai Bizottság támogassa az éghajlatváltozás elleni harcot minden szinten, ideértve a helyi és regionális szintet is.

| 2.2 | kéri az erdőtüzek megelőzésére és leküzdésére irányuló intézkedések felgyorsítását, mivel ezek elengedhetetlen eszközei az üvegházhatást okozó gázkibocsátások visszaszorításának; |
| --- | --- |

2.2

kéri az erdőtüzek megelőzésére és leküzdésére irányuló intézkedések felgyorsítását, mivel ezek elengedhetetlen eszközei az üvegházhatást okozó gázkibocsátások visszaszorításának;

| 2.3 | kéri az európai gleccserek, mint törékeny és a klímaváltozásokra különösen érzékeny ökoszisztémák tanulmányozására és folyamatos figyelemmel kísérésére szánt intézkedések megerősítését; |
| --- | --- |

2.3

kéri az európai gleccserek, mint törékeny és a klímaváltozásokra különösen érzékeny ökoszisztémák tanulmányozására és folyamatos figyelemmel kísérésére szánt intézkedések megerősítését;

| 2.4 | sürgeti a vállalkozások jelentős pénzügyi ösztönzését a „tiszta” technológiák alkalmazására, illetve a meglévő technológiák átalakítására; |
| --- | --- |

2.4

sürgeti a vállalkozások jelentős pénzügyi ösztönzését a „tiszta” technológiák alkalmazására, illetve a meglévő technológiák átalakítására;

| 2.5 | támogatja egy hatékony ellenőrzési politika létrehozását az ipari tevékenységek felügyeletére irányuló erőfeszítések részeként, az éghajlatváltozás elleni harc jogszerűségének biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

2.5

támogatja egy hatékony ellenőrzési politika létrehozását az ipari tevékenységek felügyeletére irányuló erőfeszítések részeként, az éghajlatváltozás elleni harc jogszerűségének biztosítása érdekében;

| 2.6 | támogatja, hogy az épületek fűtésrendszerének kialakítása során az alternatív energiaforrásokat – például a biomasszát – is figyelembe vegyék, és ezt minden szektorra ki kell terjeszteni, így a közigazgatásra is, és ebben az összefüggésben a már létező energiaforrások hatékonyabb kihasználására is felhívja a figyelmet, így például az energia és a hő összekapcsolásának megszervezésére, ami hozzájárul a termelőegységenkénti alacsonyabb kibocsátási értékek eléréséhez. |
| --- | --- |

2.6

támogatja, hogy az épületek fűtésrendszerének kialakítása során az alternatív energiaforrásokat – például a biomasszát – is figyelembe vegyék, és ezt minden szektorra ki kell terjeszteni, így a közigazgatásra is, és ebben az összefüggésben a már létező energiaforrások hatékonyabb kihasználására is felhívja a figyelmet, így például az energia és a hő összekapcsolásának megszervezésére, ami hozzájárul a termelőegységenkénti alacsonyabb kibocsátási értékek eléréséhez.

| 2.7 | kéri a magas energiahatékonyságú termékek, illetve a megújuló energiaforrások alkalmazásával gyártott termékek fogyasztását támogató ösztönzők létrehozását; |
| --- | --- |

2.7

kéri a magas energiahatékonyságú termékek, illetve a megújuló energiaforrások alkalmazásával gyártott termékek fogyasztását támogató ösztönzők létrehozását;

| 2.8 | javasolja az éghajlatváltozáshoz hozzájáruló tevékenységek támogatásának megszüntetését; |
| --- | --- |

2.8

javasolja az éghajlatváltozáshoz hozzájáruló tevékenységek támogatásának megszüntetését;

| 2.9 | támogatja és megismétli a Tanács javaslatát, melynek értelmében célokat kell kitűzni a 2012 utáni időszakra; a Tanácshoz hasonlóan úgy véli, hogy a fejlett országok számára helyénvaló lenne 15 % és 30 % közötti csökkentést előirányozni 2020-ra a Kiotói Jegyzőkönyvben meghatározott referenciaértékek vonatkozásában; a fenti időpontot követően pedig a Környezetvédelmi Tanács következtetéseivel összhangban álló értékeket kellene meghatározni (2050-re 60–80 %); |
| --- | --- |

2.9

támogatja és megismétli a Tanács javaslatát, melynek értelmében célokat kell kitűzni a 2012 utáni időszakra; a Tanácshoz hasonlóan úgy véli, hogy a fejlett országok számára helyénvaló lenne 15 % és 30 % közötti csökkentést előirányozni 2020-ra a Kiotói Jegyzőkönyvben meghatározott referenciaértékek vonatkozásában; a fenti időpontot követően pedig a Környezetvédelmi Tanács következtetéseivel összhangban álló értékeket kellene meghatározni (2050-re 60–80 %);

| 2.10 | ajánlja, hogy a városi környezetre vonatkozó tematikus stratégia tartalmazzon az éghajlatváltozás elleni küzdelemre buzdító ösztönzőket; |
| --- | --- |

2.10

ajánlja, hogy a városi környezetre vonatkozó tematikus stratégia tartalmazzon az éghajlatváltozás elleni küzdelemre buzdító ösztönzőket;

| 2.11 | javasolja, hogy hőmérséklet növekedésének 2 °C-os korlátozására vonatkozó költség-haszon elemzést vessék alá részletesebb vizsgálatoknak és kutatásnak; Pontosabban meg kell határozni, hogy a 2 °C-ra vonatkozó célkitűzés eléréséhez az üvegházhatást okozó gázok milyen koncentrációja engedhető meg, és hogy a csökkentés milyen költségekkel jár; |
| --- | --- |

2.11

javasolja, hogy hőmérséklet növekedésének 2 °C-os korlátozására vonatkozó költség-haszon elemzést vessék alá részletesebb vizsgálatoknak és kutatásnak; Pontosabban meg kell határozni, hogy a 2 °C-ra vonatkozó célkitűzés eléréséhez az üvegházhatást okozó gázok milyen koncentrációja engedhető meg, és hogy a csökkentés milyen költségekkel jár;

| 2.12 | javasolja, hogy a városok egyre nagyobb számban csatlakozzanak az LA21-es folyamathoz, és helyezzék még inkább középpontba az ilyen jellegű stratégiák végrehajtását. |
| --- | --- |

2.12

javasolja, hogy a városok egyre nagyobb számban csatlakozzanak az LA21-es folyamathoz, és helyezzék még inkább középpontba az ilyen jellegű stratégiák végrehajtását.

Brüsszel, 2005. október 12.

A Régiók Bizottsága

elnöke

Peter STRAUB

---

(1)  HL C 107, 2002. 05. 03. 76. o.

1

(2)  HL C 192., 2002. 08. 12. 59. o.

2

---

| 4.4.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 81/28 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 81/28

---

Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: „Az Európai Bizottság közleménye a Tanács és az Európai Parlament részére: Az EU Fenntartható Fejlődési Stratégiájának 2005. évi felülvizsgálata: Előzetes összegzés és irányadás a jövőre vonatkozóan”

(2006/C 81/08)

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Bizottságnak a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez címzett, „Az EU Fenntartható Fejlődési Stratégiájának 2005. évi felülvizsgálata: Előzetes összegzés és irányadás a jövőre vonatkozóan” tárgyban megfogalmazott közleményére (COM(2003) 37 final);

tekintettel az Európai Bizottság 2005. február 9-én hozott döntésére, mely szerint az Európai Közösséget létrehozó szerződés 265. cikkének (1) bekezdése alapján a fenti tárgyban kikéri a Régiók Bizottságának véleményét;

tekintettel elnökségének 2005. április 12-én hozott döntésére, melyben megbízza a „Fenntartható fejlődés” szakbizottságot, hogy a fenti tárgyban véleményt alkosson;

tekintettel az Európai Bizottság „A fenntartható Európa egy jobb világért: Az Európai Unió fenntartható fejlődésre vonatkozó stratégiája” című közleményére (az Európai Bizottság javaslata a göteborgi Európai Tanács részére), COM(2001) 264 final;

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, a Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához címzett, „A fenntartható fejlődést szolgáló globális partnerség felé” című közleményére (COM(2002) 82 final);

tekintettel az Európai Bizottság 2002. január 15-i közleményére, melyet a 2002. március 15–16-i tavaszi barcelonai Európai Tanácshoz címzett, ahol új lendületet kapott a két évvel korábban, a lisszaboni csúcstalálkozón elfogadott stratégia (COM(2002) 14), melynek célja, hogy Európa a világ legdinamikusabb és legversenyképesebb fenntartható, tudásalapú gazdaságává váljék;

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság által 2004. április 28-án elfogadott feltáró véleményre (NAT/229–CESE 661/2004;

tekintettel az Európai Tanács 2005. június 16–17-i ülésén született, a fenntartható fejlődés irányadó elveiről szóló nyilatkozatára;

tekintettel a Régiók Bizottsága A természeti erőforrások fenntartható felhasználásának tematikus stratégiája felé c. közleményről megfogalmazott véleményére (1).

tekintettel a Régiók Bizottságának a „Tíz évvel Rió után: felkészülés a 2002-es fenntartható fejlődés világkonferenciára” című európai bizottsági közleményre vonatkozó 2001. november 14-i véleményére: (COM(2001) 53 – CdR 37/2001fin) (2);

tekintettel a Régiók Bizottságának A fenntartható városi fejlődést elősegítő együttműködés közösségi keretéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozati javaslatról készített, 2000. június 15-i véleményére (COM(1999) 557 final – 1999/0233 (COD)) – CdR 134/2000 fin (3);

tekintettel az Európai Bizottságnak a Tanács, az Európai Parlament, a Gazdasági és Szociális Bizottság és a Régiók Bizottsága részére Irányvonalak a fenntartható mezőgazdaság felé címmel kiadott közleményéről (COM(1999) 22 final) megfogalmazott, február 17-i véleményére – CdR 183/1999 fin (4);

tekintettel az Európai Bizottság Kereskedelem és fejlődés – segítségnyújtás a fejlődő országoknak a kereskedelem kiaknázásában című közleményéről (COM(2002) 513 final) megfogalmazott véleményére (CdR 100/2003 fin) (5),

tekintettel a Belső piaci szolgáltatásokról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre tett javaslatról (COM (2004) 2 final –2004/0001 (COD)) alkotott véleményére (CdR 154/2004 fin (6))

tekintettel az RB véleménytervezetére (CdR 66/2005 rev 1), melyet a „Fenntartható fejlődés” szakbizottság 2005. június 28-án elfogadott (előadó: Mona-Lisa Norrman, Jämtland megye tanácsának tagja (SV-PES);

Mivel

| 1) | a helyi és regionális önkormányzatok képviselik az EU polgáraihoz legközelebb álló döntéshozó és végrehajtó szintet, a fenntartható fejlődést megteremteni hivatott intézkedéseket is az Európai Unió polgáraival folytatott párbeszéd mellett kell megtervezni, elfogadni, végrehajtani és felügyelni. |
| --- | --- |

1)

a helyi és regionális önkormányzatok képviselik az EU polgáraihoz legközelebb álló döntéshozó és végrehajtó szintet, a fenntartható fejlődést megteremteni hivatott intézkedéseket is az Európai Unió polgáraival folytatott párbeszéd mellett kell megtervezni, elfogadni, végrehajtani és felügyelni.

| 2) | Az Európai Unió 25 tagállamában a különböző politikai területek közötti gyakorlati koordináció helyi és regionális szinten történik. Hasonlóképpen, az EU kohéziós politikájának gyakorlati megvalósítása is helyi és regionális szinten megy végbe. |
| --- | --- |

2)

Az Európai Unió 25 tagállamában a különböző politikai területek közötti gyakorlati koordináció helyi és regionális szinten történik. Hasonlóképpen, az EU kohéziós politikájának gyakorlati megvalósítása is helyi és regionális szinten megy végbe.

| 3) | Mind az EU-n belül, mind globálisan, a helyi és regionális szinten végrehajtott intézkedések együttes hatása segíthet a ma tapasztalható, nem fenntartható tendenciák visszafordításában. Erre vonatkozik a szlogen is: Gondolkozz globálisan, cselekedj lokálisan. |
| --- | --- |

3)

Mind az EU-n belül, mind globálisan, a helyi és regionális szinten végrehajtott intézkedések együttes hatása segíthet a ma tapasztalható, nem fenntartható tendenciák visszafordításában. Erre vonatkozik a szlogen is: Gondolkozz globálisan, cselekedj lokálisan.

a 2005. október 12-13-én tartott, 61. plenáris ülésén (az október 12-i ülésnapon) egyhangúlag elfogadta az alábbi véleményt.

1.   A Régiók Bizottsága nézetei

Általános megjegyzések

A Régiók Bizottsága

| 1.1 | üdvözli az Európai Bizottság közleményét az EU fenntartható fejlődési stratégiájának felülvizsgálatáról, amely előzetes összegzést ad az előrelépésről, és iránymutatásokkal szolgál a jövőre vonatkozóan; |
| --- | --- |

1.1

üdvözli az Európai Bizottság közleményét az EU fenntartható fejlődési stratégiájának felülvizsgálatáról, amely előzetes összegzést ad az előrelépésről, és iránymutatásokkal szolgál a jövőre vonatkozóan;

| 1.2 | hangsúlyozza, hogy nem történt elég előrelépés a fenntartható fejlődési stratégia 2001-es göteborgi elfogadása óta; egyetért az Európai Bizottsággal, hogy jelenleg a fenntartható fejlődésre irányuló megelőző megközelítést, és az ezen a területen végzett konkrét lépéseket kell a középpontba helyezni; |
| --- | --- |

1.2

hangsúlyozza, hogy nem történt elég előrelépés a fenntartható fejlődési stratégia 2001-es göteborgi elfogadása óta; egyetért az Európai Bizottsággal, hogy jelenleg a fenntartható fejlődésre irányuló megelőző megközelítést, és az ezen a területen végzett konkrét lépéseket kell a középpontba helyezni;

| 1.3 | rámutat, hogy a fenntartható fejlődés gazdasági, ökológiai és társadalmi szempontokat egyaránt felölelő, háromdimenziós megközelítése a növekedés, a több és jobb munkahely, a jobb életminőség és a tisztább és egészségesebb környezet előfeltétele; |
| --- | --- |

1.3

rámutat, hogy a fenntartható fejlődés gazdasági, ökológiai és társadalmi szempontokat egyaránt felölelő, háromdimenziós megközelítése a növekedés, a több és jobb munkahely, a jobb életminőség és a tisztább és egészségesebb környezet előfeltétele;

| 1.4 | hangsúlyozza, hogy a fenntartható fejlődést az EU minden politikai területébe integrálni kell és kiemelten kell kezelni. Lényeges, hogy a kohéziós politika támogassa mind a gazdasági, mind pedig az ökológiai és társadalmi dimenziókat, és hogy megfelelő figyelemben részesüljenek a politika hosszú távú hatásai. Hasonlóképpen, a jövőbeli fejlesztési és Afrikával kapcsolatos európai politikáknak következetes támogatást kell biztosítaniuk a fenntartható fejlődés számára a nemzetközi tevékenységekben; |
| --- | --- |

1.4

hangsúlyozza, hogy a fenntartható fejlődést az EU minden politikai területébe integrálni kell és kiemelten kell kezelni. Lényeges, hogy a kohéziós politika támogassa mind a gazdasági, mind pedig az ökológiai és társadalmi dimenziókat, és hogy megfelelő figyelemben részesüljenek a politika hosszú távú hatásai. Hasonlóképpen, a jövőbeli fejlesztési és Afrikával kapcsolatos európai politikáknak következetes támogatást kell biztosítaniuk a fenntartható fejlődés számára a nemzetközi tevékenységekben;

Nemzetközi kereskedelem

| 1.5 | hangsúlyozza, hogy az EU válaszlépése a globalizáció versenyképességre, gazdaságra és az európai munkaerőre gyakorolt hatására a lisszaboni stratégián alapul, ugyanakkor tükröznie kellene a fenntartható fejlődésre mind Európában, mind pedig nemzetközi viszonylatban gyakorolt hatást is. A fenntartható fejlődés elérésére a nemzetközi megállapodásokkal összhangban jelenleg alkalmazott módszereket fejleszteni kell annak érdekében, hogy jobban tükrözzék a globalizációnak a helyi és regionális szintű közszolgáltatásokra és fenntartható fejlődésre gyakorolt hatását; |
| --- | --- |

1.5

hangsúlyozza, hogy az EU válaszlépése a globalizáció versenyképességre, gazdaságra és az európai munkaerőre gyakorolt hatására a lisszaboni stratégián alapul, ugyanakkor tükröznie kellene a fenntartható fejlődésre mind Európában, mind pedig nemzetközi viszonylatban gyakorolt hatást is. A fenntartható fejlődés elérésére a nemzetközi megállapodásokkal összhangban jelenleg alkalmazott módszereket fejleszteni kell annak érdekében, hogy jobban tükrözzék a globalizációnak a helyi és regionális szintű közszolgáltatásokra és fenntartható fejlődésre gyakorolt hatását;

Párbeszéd és együttműködés

| 1.6 | hangsúlyozza a civil társadalommal folytatott hatékony párbeszéd jelentőségét. Ennek érdekében az Európai Bizottság üzenetének következetesnek és jól koordináltnak kell lennie, a stratégiát pedig felügyelni kell és konkrét lépésekké kell alakítani; |
| --- | --- |

1.6

hangsúlyozza a civil társadalommal folytatott hatékony párbeszéd jelentőségét. Ennek érdekében az Európai Bizottság üzenetének következetesnek és jól koordináltnak kell lennie, a stratégiát pedig felügyelni kell és konkrét lépésekké kell alakítani;

Helyi és regionális viszonylatban

| 1.7 | különösen ki szeretné emelni a helyi és regionális önkormányzatok szerepét és felelősségét a fenntartható fejlődés elérésében. Minden kormányzati szintnek együtt kell működnie a fenntartható társadalom eléréséhez szükséges változtatások meghatározásában és végrehajtásában, mégpedig határozott vezetéssel; |
| --- | --- |

1.7

különösen ki szeretné emelni a helyi és regionális önkormányzatok szerepét és felelősségét a fenntartható fejlődés elérésében. Minden kormányzati szintnek együtt kell működnie a fenntartható társadalom eléréséhez szükséges változtatások meghatározásában és végrehajtásában, mégpedig határozott vezetéssel;

Középpontban a polgár

| 1.8 | hangsúlyozza, hogy az EU-polgárok támogatásának elnyerése érdekében nagyon fontos biztosítani, hogy a fenntartható fejlődés ösztönzésére irányuló erőfeszítések összhangban legyenek igényeikkel és körülményeikkel. A helyi és regionális önkormányzatok jelentős szerepet játszanak ebben a párbeszédben, és az Európai Bizottságnak adminisztratív és pénzügyi támogatást kell biztosítania ehhez, a következőképpen:






  — | a konzultáció kereteinek kidolgozásával és a párbeszédet és tapasztalatcserét szolgáló természetes fórumok létrehozásával; |
| --- | --- | --- |

1.8

hangsúlyozza, hogy az EU-polgárok támogatásának elnyerése érdekében nagyon fontos biztosítani, hogy a fenntartható fejlődés ösztönzésére irányuló erőfeszítések összhangban legyenek igényeikkel és körülményeikkel. A helyi és regionális önkormányzatok jelentős szerepet játszanak ebben a párbeszédben, és az Európai Bizottságnak adminisztratív és pénzügyi támogatást kell biztosítania ehhez, a következőképpen:

—

a konzultáció kereteinek kidolgozásával és a párbeszédet és tapasztalatcserét szolgáló természetes fórumok létrehozásával;

| — | a helyi és regionális fejlesztési projektek támogatásával mind az EU-n belül, mind globális szinten; |
| --- | --- |

—

a helyi és regionális fejlesztési projektek támogatásával mind az EU-n belül, mind globális szinten;

| — | a fenntartható társadalom elérése érdekében szükséges közös fellépés fokozott tudatosításával, és az erre vonatkozó ismeretek növelésével az EU-ban; |
| --- | --- |

—

a fenntartható társadalom elérése érdekében szükséges közös fellépés fokozott tudatosításával, és az erre vonatkozó ismeretek növelésével az EU-ban;

Közegészségügy, biztonság és egyenlőség

| 1.9 | hangsúlyozza, hogy a tágabb értelemben vett közegészségügy kulcsfontosságú a fenntartható fejlődés elérése szempontjából; |
| --- | --- |

1.9

hangsúlyozza, hogy a tágabb értelemben vett közegészségügy kulcsfontosságú a fenntartható fejlődés elérése szempontjából;

| 1.10 | rámutat arra, hogy a biztonság a jó életminőség előfeltétele, és a tágabb értelemben vett közegészségüggyel együtt, a fenntartható fejlődésre irányuló erőfeszítések középpontjában helyezkedik el; |
| --- | --- |

1.10

rámutat arra, hogy a biztonság a jó életminőség előfeltétele, és a tágabb értelemben vett közegészségüggyel együtt, a fenntartható fejlődésre irányuló erőfeszítések középpontjában helyezkedik el;

| 1.11 | szeretné kiemelni, hogy az esélyegyenlőséget is bele kell foglalni a fenntartható fejlődést célzó kezdeményezésekbe; |
| --- | --- |

1.11

szeretné kiemelni, hogy az esélyegyenlőséget is bele kell foglalni a fenntartható fejlődést célzó kezdeményezésekbe;

Környezettudatos vállalkozások és zöld munkahelyek

| 1.12 | egyetért az Európai Bizottság álláspontjával, mely szerint jövőbeli életminőségünket termelési és fogyasztási szokásaink döntően befolyásolják. Oktatás, és az áruk és szolgáltatások környezetre és egészségre gyakorolt hatásáról szóló tájékoztatás segítségével ketté kell választani a gazdasági növekedést a környezet degradációjától. A közbeszerzési eljárások környezetvédelmi követelményei ugyancsak fontos szerepet játszhatnak a termelési és fogyasztási szokások megváltoztatásában; |
| --- | --- |

1.12

egyetért az Európai Bizottság álláspontjával, mely szerint jövőbeli életminőségünket termelési és fogyasztási szokásaink döntően befolyásolják. Oktatás, és az áruk és szolgáltatások környezetre és egészségre gyakorolt hatásáról szóló tájékoztatás segítségével ketté kell választani a gazdasági növekedést a környezet degradációjától. A közbeszerzési eljárások környezetvédelmi követelményei ugyancsak fontos szerepet játszhatnak a termelési és fogyasztási szokások megváltoztatásában;

| 1.13 | aláhúzza a környezettudatos vállalkozások, különösen KKV-k fejlesztésének támogatását célzó intézkedések fontosságát. A kutatási és technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramra (FP7) tett jelenlegi javaslatban a támogatandó célok között kiemelten kell kezelni a környezettechnológiai ágazat főleg kutatással foglalkozó vállalatait; |
| --- | --- |

1.13

aláhúzza a környezettudatos vállalkozások, különösen KKV-k fejlesztésének támogatását célzó intézkedések fontosságát. A kutatási és technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramra (FP7) tett jelenlegi javaslatban a támogatandó célok között kiemelten kell kezelni a környezettechnológiai ágazat főleg kutatással foglalkozó vállalatait;

Célkitűzések, intézkedések és felügyelet

| 1.14 | támogatja az Európai Bizottság célkitűzések, célok és az ezekhez kapcsolódó határidők meghatározására vonatkozó tervét. Ez lehetővé fogja tenni az előrelépések ellenőrzését, mérését és az ezekről szóló jelentések elkészítését; |
| --- | --- |

1.14

támogatja az Európai Bizottság célkitűzések, célok és az ezekhez kapcsolódó határidők meghatározására vonatkozó tervét. Ez lehetővé fogja tenni az előrelépések ellenőrzését, mérését és az ezekről szóló jelentések elkészítését;

| 1.15 | hangsúlyozza, hogy a fenntartható fejlődés elősegítése érdekében aktív intézkedésekre és konkrét lépésekre van szükség. A soron következő cselekvési programnak magában kell foglalnia a különböző intézkedések végrehajtását és ellenőrzését szolgáló eszközöket, valamint a cselekvési program tervezésébe be kell vonni a helyi és regionális önkormányzatokat mint kulcsfontosságú partnereket; |
| --- | --- |

1.15

hangsúlyozza, hogy a fenntartható fejlődés elősegítése érdekében aktív intézkedésekre és konkrét lépésekre van szükség. A soron következő cselekvési programnak magában kell foglalnia a különböző intézkedések végrehajtását és ellenőrzését szolgáló eszközöket, valamint a cselekvési program tervezésébe be kell vonni a helyi és regionális önkormányzatokat mint kulcsfontosságú partnereket;

A fenntartható fejlődés megvalósítását szolgáló eszközök

| 1.16 | hangsúlyozza új eszközök kidolgozásának és a már meglévők tökéletesítésének fontosságát. Erre a fenntartható fejlődés elősegítéséhez szükséges intézkedések végrehajtása, értékelése és ellenőrizése miatt van szükség. A következő eszközöket kellene kidolgozni és úgy formálni, hogy azok hatékonyan hozzájáruljanak a fenntartható fejlődés megvalósításához: |
| --- | --- |

1.16

hangsúlyozza új eszközök kidolgozásának és a már meglévők tökéletesítésének fontosságát. Erre a fenntartható fejlődés elősegítéséhez szükséges intézkedések végrehajtása, értékelése és ellenőrizése miatt van szükség. A következő eszközöket kellene kidolgozni és úgy formálni, hogy azok hatékonyan hozzájáruljanak a fenntartható fejlődés megvalósításához:

–   Környezetvédelmi vezetési rendszerek

A közösségi környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszer (EMAS) tökéletesítésre szorul, és hozzá kell igazítani a fenntartható fejlődés problémáihoz és igényeihez. Ki kell dolgozni egy környezetvédelmi vezetési rendszert, amely kiterjed a gazdasági, környezeti és társadalmi problémákra egyaránt.

–   Közbeszerzés

A környezetre vonatkozó követelmények beépítése a közbeszerzési eljárásokba hatékony eszköz lehet a társadalmi termelési és fogyasztási szokások megváltoztatásának ösztönzésére. Ezt tovább kellene erősíteni, például a helyben előállított termékek és szolgáltatások környezeti előnyeinek figyelembe vételére szolgáló lehetőség hangsúlyozásával. A közbeszerzés jelenleg az EU GDP-jének 15 %-át teszi ki, azaz kb. 1 000 milliárd eurót.

–   Technológiai beszerzések

A technológiai beszerzési eljárásokat fejleszteni kellene, különösen a hulladék, energia, közlekedés, vízellátás és csatornázás, közutak és egyéb infrastruktúrák területén. Ezek olyan területek, ahol az állami szférának helyi és regionális szintű feladata van.

Kutatás és fejlesztés

Égetően nagy szükség van új, környezetbarátabb technológiák kifejlesztésére. Az Európai Bizottság arra irányuló kezdeményezése, hogy számos technológiai platformot kell létrehozni a kutatók és a magánszféra vállalkozásainak együttműködésén alapulva, egy lépés ebbe az irányba. Folynak a viták például az Európai Parlamentben, a „társadalmilag motivált kutatási platformok” létrehozásáról, kifejezetten a fenntartható fejlődéshez kapcsolódó kutatás és fejlesztés támogatására és elősegítésére. A Régiók Bizottsága támogatja ezt a kezdeményezést, és hangsúlyozza, hogy ezt ki kell terjeszteni a társadalomtudományok és a viselkedéstudomány területén folytatott kutatás-fejlesztésre is. Külön kezdeményezésekre van szükség annak biztosítására, hogy a kutatási eredmények a gyakorlatba átültethetők legyenek, és ezzel hozzájáruljanak a helyi és regionális szintű fenntartható fejlődéshez.

–   Tájékoztatás és köztudat

Az Európai Bizottság többek között minimumszabályokat fogadott el a környezetvédelem területén az érintettekkel folytatott döntéshozatal előtti konzultációt illetően. Ezenkívül számos kezdeményezés történt, melyeknek célja, hogy a magánszféra üzleti vállalkozásait részvételre ösztönözze a fenntartható fejlődés megvalósítását célzó tevékenységekben. Az Európai Bizottság nem feltétlenül a legmegfelelőbb ennek az üzenetnek a közvetítésére.

–   Együttműködés és tapasztalatcsere

A tapasztalatcsere és a különböző résztvevők együttműködésén és interakcióján keresztül felhalmozható új ismeretek lehetősége fontos részét képezi a fenntartható fejlődésre irányuló erőfeszítéseknek. Az EU-ban számos szervezet és hálózat végez ilyen irányú tevékenységet.

–   Nyomon követés és értékelés

Nyomon követést és értékelést szolgáló eszközökre van szükség a fenntartható fejlődést elősegítő hatékony és célzott tevékenységek lehetővé tételéhez. Az egészségügyi és környezeti hatástanulmány két példa erre, de ennél többet kell tenni ezeknek az eszközöknek a kialakítása érdekében.

–   Piaci alapú eszközök

Számos piaci alapú eszköz használatos ma az EU-ban, ide tartoznak a környezethez kapcsolódó adók, a kibocsátás-kereskedelmi rendszerek és támogatások. Ezeket az eszközöket tovább kell fejleszteni, mégpedig azzal a céllal, hogy biztosítsuk, hogy minden gazdasági tevékenység ára tükrözi a tevékenység valós társadalmi költségét.

–   Területrendezés

A fenntartható fejlődés elősegítéséhez szükséges intézkedések közül több is érinti a föld- és vízhasználat kérdését helyi és regionális szinten, és kapcsolódik a területrendezéshez, mint például az EU vízügyi irányelvének vagy a városfejlesztésre és hulladékra vonatkozó tematikus stratégiáknak a végrehajtása.

–   Jogalkotás

A jogalkotás a fenntartható fejlődés elősegítésének másik fontos eszköze. A közösségi és nemzeti jogszabályok egy része azonban nem támogatja teljes mértékben a fenntartható fejlődésre irányuló erőfeszítéseket. Legfontosabb a már meglévő jogszabályok tökéletesítése és átalakítása lenne. Ezenkívül felül kellene vizsgálni és javítani kellene a különböző törvények közötti koherenciát, többek között az egyszerűbb szabályzói környezet létrehozása érdekében. A jogalkotást a szociális partnerek közötti megállapodáson alapuló új eszközöknek és módszereknek kellene segítenie. Erre a megközelítésre alapulnak például a nyílt koordinációs módszer keretében született megállapodások, az Aalborgi Charta és a tripartit szerződések.

2.   A Régiók Bizottságának ajánlásai

A Régiók Bizottsága

| 2.1 | hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy a fenntartható társadalom elérésére irányuló erőfeszítésekben az EU-polgárok központi szerepet kapjanak. A fizikai és gazdasági intézkedésekről és a fogyasztási és viselkedési szokások megváltozásáról folytatott párbeszédet a helyi és regionális szintű körülmények figyelembe vételével kell folytatni. |
| --- | --- |

2.1

hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy a fenntartható társadalom elérésére irányuló erőfeszítésekben az EU-polgárok központi szerepet kapjanak. A fizikai és gazdasági intézkedésekről és a fogyasztási és viselkedési szokások megváltozásáról folytatott párbeszédet a helyi és regionális szintű körülmények figyelembe vételével kell folytatni.

| 2.2 | úgy véli, hogy a fenntartható fejlődést elősegítő munkához szükséges célkitűzéseknek és intézkedéseknek a helyi és regionális körülményekre kell épülniük, és azokhoz kell igazodniuk; |
| --- | --- |

2.2

úgy véli, hogy a fenntartható fejlődést elősegítő munkához szükséges célkitűzéseknek és intézkedéseknek a helyi és regionális körülményekre kell épülniük, és azokhoz kell igazodniuk;

| 2.3 | hangsúlyozza az új eszközök kidolgozásának és a már meglévők tökéletesítésének fontosságát. Erre a fenntartható fejlődés megvalósításához szükséges intézkedések végrehajtásának, értékelésének és nyomon követésének lehetővé tétele végett van szükség. |
| --- | --- |

2.3

hangsúlyozza az új eszközök kidolgozásának és a már meglévők tökéletesítésének fontosságát. Erre a fenntartható fejlődés megvalósításához szükséges intézkedések végrehajtásának, értékelésének és nyomon követésének lehetővé tétele végett van szükség.

| 2.4 | bízik benne, hogy a fenntartható fejlődési stratégia folyamatban lévő felülvizsgálata, és a cselekvési programmal kapcsolatos munkája során az Európai Bizottság párbeszédet fog kialakítani a helyi és regionális szinttel, illetve azt el fogja mélyíteni, és aktívan részt kíván venni a fenntartható társadalom elérésére irányuló jelenlegi erőfeszítésekben mind az Európai Unión belül, mind globális viszonylatban. |
| --- | --- |

2.4

bízik benne, hogy a fenntartható fejlődési stratégia folyamatban lévő felülvizsgálata, és a cselekvési programmal kapcsolatos munkája során az Európai Bizottság párbeszédet fog kialakítani a helyi és regionális szinttel, illetve azt el fogja mélyíteni, és aktívan részt kíván venni a fenntartható társadalom elérésére irányuló jelenlegi erőfeszítésekben mind az Európai Unión belül, mind globális viszonylatban.

Brüsszel, 2005. október 12.

A Régiók Bizottsága

elnöke

Peter STRAUB

---

(1)  HL C 121, 2004.4.30. 47. old.

1

(2)  HL C 107, 2002.5.03., 9. old.

2

(3)  HL C 317, 2000.11.06., 33. old.

3

(4)  HL C 156., 2000.6.06. 40. old.

4

(5)  HL C 23, 2004.1.27., 38. old.

5

(6)  HL C 43, 2005.2.18., 18. old.

6

---

| 4.4.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 81/32 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 81/32

---

Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: „Az elmélkedés időszaka: az Európai Unióról folytatott vita értékelésének struktúrája, témája és kerete”

(2006/C 81/09)

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA,

TEKINTETTEL az Európai Parlament 2005. szeptember 6-án hozott határozatára, mely szerint az Európai Közösséget létrehozó szerződés 265. cikkének (4) bekezdése alapján e tárgyban kikéri a Régiók Bizottsága véleményét;

TEKINTETTEL a 2005. július 27-én hozott elnöki határozatára, mely szerint a Működési Szabályzat 40. cikkének (2) bekezdése alapján az e tárgyú vélemény főelőadói feladatkörével megbízza Franz Schausbergert, Salzburg szövetségi tartomány képviselőjét a Régiók Bizottságában (AT/EPP), illetve Cllr Lord Graham Tope-t, Nagy-London közigazgatási hatóságának képviselőjét (UK/ALDE);

TEKINTETTEL a 2004. október 29-én az állam- és kormányfők által aláírt, európai alkotmány létrehozásáról szóló szerződésre (CIG 87/04 rev. 1, CIG 87/04 Add 1 rev. 1, CIG 87/04 Add 2 rev. 1);

TEKINTETTEL az európai alkotmány létrehozásáról szóló szerződésről 2004. november 17-én megfogalmazott véleményére (CdR 354/2003 fin (1));

TEKINTETTEL a 2001. november 21-én kiadott Polgárközeliség című jelentésére (CdR 436/2000 fin);

a 2005. október 12-én és 13-án tartott 61. plenáris ülésén (a 2005. október 13-i ülésnapon) elfogadta a következő véleményt:

A Régiók Bizottsága nézetei és ajánlásai

A Régiók Bizottsága

a)   Háttér

| 1. | úgy véli, hogy a béke, a szabadság és a jólét megőrzése érdekében egy politikailag erős és demokratikus Európára és szilárdabb európai vezetésre, valamint egy dinamikusabb európai projektnek kedvező szoros együttműködésre van szükség; |
| --- | --- |

1.

úgy véli, hogy a béke, a szabadság és a jólét megőrzése érdekében egy politikailag erős és demokratikus Európára és szilárdabb európai vezetésre, valamint egy dinamikusabb európai projektnek kedvező szoros együttműködésre van szükség;

| 2. | attól tart, hogy a túl hosszú elmélkedési időszak árthat az Európai Unió közvélemény által érzékelt képének, és felszólítja az összes intézményt, hogy térjenek vissza az európai eszme és egyesülés tulajdonképpeni értelméhez, és támogassák azt; |
| --- | --- |

2.

attól tart, hogy a túl hosszú elmélkedési időszak árthat az Európai Unió közvélemény által érzékelt képének, és felszólítja az összes intézményt, hogy térjenek vissza az európai eszme és egyesülés tulajdonképpeni értelméhez, és támogassák azt;

| 3. | célszerűnek tartja azonban az elmélkedés időszakának kihasználását arra, hogy megvizsgálják, mit gondol a nagyközönség a tagállamokban az Európai Unióról, illetve hogy polgárai támogatására építve megszilárdítsák az EU olyan alapvető céljait, értékeit és elveit, mint a szolidaritás, hatékonyság, átláthatóság és együttműködés; |
| --- | --- |

3.

célszerűnek tartja azonban az elmélkedés időszakának kihasználását arra, hogy megvizsgálják, mit gondol a nagyközönség a tagállamokban az Európai Unióról, illetve hogy polgárai támogatására építve megszilárdítsák az EU olyan alapvető céljait, értékeit és elveit, mint a szolidaritás, hatékonyság, átláthatóság és együttműködés;

| 4. | e tekintetben emlékeztet az alkotmányszerződésbe beépített Chartában szereplő alapvető jogok jelentőségére; |
| --- | --- |

4.

e tekintetben emlékeztet az alkotmányszerződésbe beépített Chartában szereplő alapvető jogok jelentőségére;

| 5. | úgy véli, hogy az Európai Uniónak komolyan kell vennie a francia és a holland referendum eredményét, és ennek láthatóvá is kell válnia; úgy ítéli meg, hogy ha az alkotmányszerződés ratifikációs folyamata az eredeti menetrend módosítása és európai szintű átgondolásra irányuló erőfeszítések nélkül folytatódik tovább, az negatív üzenet lenne Európa polgárai számára, és további elutasítást szülne a tagállamokban; |
| --- | --- |

5.

úgy véli, hogy az Európai Uniónak komolyan kell vennie a francia és a holland referendum eredményét, és ennek láthatóvá is kell válnia; úgy ítéli meg, hogy ha az alkotmányszerződés ratifikációs folyamata az eredeti menetrend módosítása és európai szintű átgondolásra irányuló erőfeszítések nélkül folytatódik tovább, az negatív üzenet lenne Európa polgárai számára, és további elutasítást szülne a tagállamokban;

| 6. | mindazonáltal felismeri, hogy az elutasítás okai sokrétűek és különbözőek, illetve olykor nem is magában a szerződésben keresendőek; elsődlegesnek tekinti ezért az erőfeszítéseknek a vita kontextusára történő összpontosítását, a pénzügyi tervről történő eredményes megállapodásra kihegyezve azt; hangsúlyozza azonban, hogy a tagállamok több mint fele már ratifikálta a szerződést az általa választott módon, és ezeknek a tagállamoknak a döntése ugyanannyit kell, hogy érjen, mint a szerződés ellen szavazóké; |
| --- | --- |

6.

mindazonáltal felismeri, hogy az elutasítás okai sokrétűek és különbözőek, illetve olykor nem is magában a szerződésben keresendőek; elsődlegesnek tekinti ezért az erőfeszítéseknek a vita kontextusára történő összpontosítását, a pénzügyi tervről történő eredményes megállapodásra kihegyezve azt; hangsúlyozza azonban, hogy a tagállamok több mint fele már ratifikálta a szerződést az általa választott módon, és ezeknek a tagállamoknak a döntése ugyanannyit kell, hogy érjen, mint a szerződés ellen szavazóké;

| 7. | újra hangot ad elkötelezettségének az alkotmányszerződés eredményei mellett, amely – az előző szerződésekhez képest – az EU működőképességének, egyszerűségének és érthetőségének jelentős javítása révén felelősségteljesebb európai kormányzást biztosít; |
| --- | --- |

7.

újra hangot ad elkötelezettségének az alkotmányszerződés eredményei mellett, amely – az előző szerződésekhez képest – az EU működőképességének, egyszerűségének és érthetőségének jelentős javítása révén felelősségteljesebb európai kormányzást biztosít;

| 8. | úgy ítéli meg, hogy az Európai Unió és intézményei jövőjéről folytatott vita kiszélesítése során hangsúlyt kellene fektetni arra, hogy az európai uniós tagság, illetve állampolgárság mennyi tényleges, illetve lehetséges gyakorlati haszonnal jár polgárai számára; |
| --- | --- |

8.

úgy ítéli meg, hogy az Európai Unió és intézményei jövőjéről folytatott vita kiszélesítése során hangsúlyt kellene fektetni arra, hogy az európai uniós tagság, illetve állampolgárság mennyi tényleges, illetve lehetséges gyakorlati haszonnal jár polgárai számára;

| 9. | annak érdekében, hogy Európa polgárai visszanyerjék az európai projektekbe vetett bizalmukat, felhívja az Európai Unió intézményeit, hogy:






  — | hozzanak döntéseket azokon a területeken, amelyeken az Unió valódi többletértéket nyújthat az európai polgároknak; |
| --- | --- | --- |

9.

annak érdekében, hogy Európa polgárai visszanyerjék az európai projektekbe vetett bizalmukat, felhívja az Európai Unió intézményeit, hogy:

—

hozzanak döntéseket azokon a területeken, amelyeken az Unió valódi többletértéket nyújthat az európai polgároknak;

| — | kezdjenek sokkal decentralizáltabb módon működni, tiszteletben tartva és ösztönözve a szubszidiaritás elvét, melyet önkormányzati szinten is alkalmazni kell; |
| --- | --- |

—

kezdjenek sokkal decentralizáltabb módon működni, tiszteletben tartva és ösztönözve a szubszidiaritás elvét, melyet önkormányzati szinten is alkalmazni kell;

| — | szemléltessék proaktív módon, hogy a politikai unió nem ássa alá Európa kulturális és nyelvi sokszínűségét; |
| --- | --- |

—

szemléltessék proaktív módon, hogy a politikai unió nem ássa alá Európa kulturális és nyelvi sokszínűségét;

| — | mutassák meg, hogy Európa lehetőséget biztosít polgárainak, hogy személyes és szakmai jellegű tapasztalataikat európai szinten fejleszthessék; |
| --- | --- |

—

mutassák meg, hogy Európa lehetőséget biztosít polgárainak, hogy személyes és szakmai jellegű tapasztalataikat európai szinten fejleszthessék;

| — | alakítson ki állandó, kétirányú párbeszédet Európa polgáraival; |
| --- | --- |

—

alakítson ki állandó, kétirányú párbeszédet Európa polgáraival;

| — | alakítsák ki a fokozott átláthatóság kultúráját, különösen a Tanács munkájának hozzáférhetőbbé tétele révén, annak érdekében, hogy a polgárok jobban megértsék az EU döntéshozatali folyamatait; |
| --- | --- |

—

alakítsák ki a fokozott átláthatóság kultúráját, különösen a Tanács munkájának hozzáférhetőbbé tétele révén, annak érdekében, hogy a polgárok jobban megértsék az EU döntéshozatali folyamatait;

| 10. | szorgalmazza azon tevékenységek folytatását, amelyek előmozdítják a szubszidiaritás elvének alkalmazását az összes területen, valamint azoknak az előnyöknek a kihasználását, amelyeket a regionális és helyi intézmények nagyobb közelsége nyújthat a polgároknak; |
| --- | --- |

10.

szorgalmazza azon tevékenységek folytatását, amelyek előmozdítják a szubszidiaritás elvének alkalmazását az összes területen, valamint azoknak az előnyöknek a kihasználását, amelyeket a regionális és helyi intézmények nagyobb közelsége nyújthat a polgároknak;

| 11. | felhívja a tagállamokat, hogy – meghatározva a célokat, a lehetséges földrajzi határokat és a hosszú távú célkitűzéseket – mélyítsék el az EU politikai integrációját, amely a kibővített Unió fejlődésének nélkülözhetetlen alapja; mivel az európai uniós tagság együtt jár a helyi és demokratikus önkormányzatok tiszteletben tartásával az egyes országokban meglévő alkotmányos kereteken belül; |
| --- | --- |

11.

felhívja a tagállamokat, hogy – meghatározva a célokat, a lehetséges földrajzi határokat és a hosszú távú célkitűzéseket – mélyítsék el az EU politikai integrációját, amely a kibővített Unió fejlődésének nélkülözhetetlen alapja; mivel az európai uniós tagság együtt jár a helyi és demokratikus önkormányzatok tiszteletben tartásával az egyes országokban meglévő alkotmányos kereteken belül;

| 12. | felhívja a tagállami, regionális és helyi szinten tevékenykedő politikusokat, hogy vállaljanak felelősséget tetteikért saját hatáskörükben, és hagyjanak fel azzal az általánosan elterjedt szokással, hogy „Brüsszelt” állítják be bűnbaknak; hangsúlyozza, hogy az Európai Unió csak akkor érheti el céljait, ha az európai, nemzeti, regionális és helyi szintű politikusok felelősségteljesen megosztják egymás között a feladatokat és elismerik, hogy az intézményes tisztelet – a jó kormányzás előfeltételeként – nélkülözhetetlen tényezője a sikernek; |
| --- | --- |

12.

felhívja a tagállami, regionális és helyi szinten tevékenykedő politikusokat, hogy vállaljanak felelősséget tetteikért saját hatáskörükben, és hagyjanak fel azzal az általánosan elterjedt szokással, hogy „Brüsszelt” állítják be bűnbaknak; hangsúlyozza, hogy az Európai Unió csak akkor érheti el céljait, ha az európai, nemzeti, regionális és helyi szintű politikusok felelősségteljesen megosztják egymás között a feladatokat és elismerik, hogy az intézményes tisztelet – a jó kormányzás előfeltételeként – nélkülözhetetlen tényezője a sikernek;

b)   A vita szerkezete

| 13. | úgy véli, hogy az EU intézményeinek vitát kell kezdeményezniük az általuk képviselt emberekkel és közösségekkel, tükrözve azt a nyílt hozzáállást, mely az alkotmányszerződésre is jellemző volt. Ez utóbbit egy olyan konvent dolgozta ki, melyben részt vettek a nemzeti parlamentek képviselői, politikai pártok, a helyi és regionális önkormányzatok, a civil társadalom, valamint a szociális partnerek. A vita során fontos világossá tenni a nagyközönség számára az Európai Unió politikai, gazdasági és társadalmi jellegű hozzáadott értékét; |
| --- | --- |

13.

úgy véli, hogy az EU intézményeinek vitát kell kezdeményezniük az általuk képviselt emberekkel és közösségekkel, tükrözve azt a nyílt hozzáállást, mely az alkotmányszerződésre is jellemző volt. Ez utóbbit egy olyan konvent dolgozta ki, melyben részt vettek a nemzeti parlamentek képviselői, politikai pártok, a helyi és regionális önkormányzatok, a civil társadalom, valamint a szociális partnerek. A vita során fontos világossá tenni a nagyközönség számára az Európai Unió politikai, gazdasági és társadalmi jellegű hozzáadott értékét;

| 14. | úgy ítéli meg, hogy az Európai Unió helyi és regionális önkormányzatainak intézményes képviselőjeként tevékeny szerepet kell játszania a politikai és intézményes kezdeményezésekben az állam-és kormányfők által kihirdetett elmélkedési időszak alatt; e célból, a valódi decentralizált vita kialakítása érdekében menetrendet (2)
  javasol; |
| --- | --- |

14.

úgy ítéli meg, hogy az Európai Unió helyi és regionális önkormányzatainak intézményes képviselőjeként tevékeny szerepet kell játszania a politikai és intézményes kezdeményezésekben az állam-és kormányfők által kihirdetett elmélkedési időszak alatt; e célból, a valódi decentralizált vita kialakítása érdekében menetrendet (2)
  javasol;

| 15. | felhívja a helyi és regionális önkormányzatokat arra, hogy tegyék érdekeltté és tájékoztassák polgáraikat az Európai Unió jövőjéről folytatott vita őket érintő ügyeiről, valamint arra, hogy a decentralizált regionális és helyi jellegű információs politika segítségével világítsák meg jobban az európai integráció folyamatait és gyakorlati vívmányait. Úgy véli, hogy egy pusztán európai szinten folytatott vita nem juthat el a széles nyilvánossághoz, és ezért a nemzeteken túlmutató elemeket is tartalmazó szervezett vitákra van szükség, melyekben – nemzeti, regionális vagy helyi vezetéssel – az RB tagjai is részt vesznek, és melyeket az EU-intézmények is támogatnak; |
| --- | --- |

15.

felhívja a helyi és regionális önkormányzatokat arra, hogy tegyék érdekeltté és tájékoztassák polgáraikat az Európai Unió jövőjéről folytatott vita őket érintő ügyeiről, valamint arra, hogy a decentralizált regionális és helyi jellegű információs politika segítségével világítsák meg jobban az európai integráció folyamatait és gyakorlati vívmányait. Úgy véli, hogy egy pusztán európai szinten folytatott vita nem juthat el a széles nyilvánossághoz, és ezért a nemzeteken túlmutató elemeket is tartalmazó szervezett vitákra van szükség, melyekben – nemzeti, regionális vagy helyi vezetéssel – az RB tagjai is részt vesznek, és melyeket az EU-intézmények is támogatnak;

| 16. | megerősíti az általa követett „alulról felfelé” (bottom-up) megközelítés jellegzetességeit, és kötelezettséget vállal arra, hogy tagjai révén tájékozódik a regionális és helyi önkormányzatok szerveinek a közösségi politikákat és az intézményeket illető álláspontjáról, valamint közvetíti ezeket az uniós intézmények felé politikai elemzésekkel és innovatív javaslatokkal együtt; |
| --- | --- |

16.

megerősíti az általa követett „alulról felfelé” (bottom-up) megközelítés jellegzetességeit, és kötelezettséget vállal arra, hogy tagjai révén tájékozódik a regionális és helyi önkormányzatok szerveinek a közösségi politikákat és az intézményeket illető álláspontjáról, valamint közvetíti ezeket az uniós intézmények felé politikai elemzésekkel és innovatív javaslatokkal együtt;

| 17. | javasolja, hogy a polgárokkal folytatott párbeszéd ne korlátozódjon egyszeri kampányokra, és középpontjában ne az intézményi munka részletei álljanak; Ezért sürgeti az Uniót, hogy helyezze a hangsúlyt az olyan információk továbbítására, amelyeknek közvetlen gyakorlati haszna van a polgárok számára, és amelyek lehetővé teszik, hogy kihasználják a rendelkezésükre álló, az EU által kínált lehetőségeket; |
| --- | --- |

17.

javasolja, hogy a polgárokkal folytatott párbeszéd ne korlátozódjon egyszeri kampányokra, és középpontjában ne az intézményi munka részletei álljanak; Ezért sürgeti az Uniót, hogy helyezze a hangsúlyt az olyan információk továbbítására, amelyeknek közvetlen gyakorlati haszna van a polgárok számára, és amelyek lehetővé teszik, hogy kihasználják a rendelkezésükre álló, az EU által kínált lehetőségeket;

| 18. | arra buzdítja az európai intézményeket, a tagállamokat, valamint a regionális és helyi önkormányzatokat, hogy alakítsák ki a polgárokkal az alulról induló párbeszéd új, interaktív módjait; modern elektronikus médiumokat alkalmazva a vitákhoz (mint pl. az „Európa figyel” Ausztriában vagy a „Nemzeti Fórum Európáról” Írországban) és gondoskodva arról, hogy az üzenet a polgárok saját nyelvén is hozzáférhető legyen, ne csak egyes kijelölt EU-nyelveken. Emellett némileg az is az intézmények és a tagállamok felelőssége, hogy ellentmondjanak az Európai Unióval kapcsolatos, különösen a média által terjesztett, tárgyi tévedéseket tartalmazó állításoknak; |
| --- | --- |

18.

arra buzdítja az európai intézményeket, a tagállamokat, valamint a regionális és helyi önkormányzatokat, hogy alakítsák ki a polgárokkal az alulról induló párbeszéd új, interaktív módjait; modern elektronikus médiumokat alkalmazva a vitákhoz (mint pl. az „Európa figyel” Ausztriában vagy a „Nemzeti Fórum Európáról” Írországban) és gondoskodva arról, hogy az üzenet a polgárok saját nyelvén is hozzáférhető legyen, ne csak egyes kijelölt EU-nyelveken. Emellett némileg az is az intézmények és a tagállamok felelőssége, hogy ellentmondjanak az Európai Unióval kapcsolatos, különösen a média által terjesztett, tárgyi tévedéseket tartalmazó állításoknak;

| 19. | elismeri a helyi és regionális média, különösképp pedig a helyi sajtó nélkülözhetetlen szerepét ebben a vonatkozásban, nem utolsósorban a miatt, mert ez utóbbi érthető, hétköznapi módon tud szólni a polgárokhoz saját helyi nyelvükön; |
| --- | --- |

19.

elismeri a helyi és regionális média, különösképp pedig a helyi sajtó nélkülözhetetlen szerepét ebben a vonatkozásban, nem utolsósorban a miatt, mert ez utóbbi érthető, hétköznapi módon tud szólni a polgárokhoz saját helyi nyelvükön;

c)   Az elmélkedés tárgyköre

Általános érvényességi terület

| 20. | Úgy ítéli meg, hogy az alkotmányszerződés rendelkezései az Európai Unió területi dimenziójának megszilárdítása és a helyi, valamint regionális önkormányzatok mind a Régiók Bizottsága által, mind pedig az általában vett intézményes képviseletének tekintetében fontos és pozitív fejleményt jelentenek; |
| --- | --- |

20.

Úgy ítéli meg, hogy az alkotmányszerződés rendelkezései az Európai Unió területi dimenziójának megszilárdítása és a helyi, valamint regionális önkormányzatok mind a Régiók Bizottsága által, mind pedig az általában vett intézményes képviseletének tekintetében fontos és pozitív fejleményt jelentenek;

| 21. | felhívja az európai intézményeket, hogy igazi „szubszidiaritás-kultúrát” segítsenek kialakítani az Unión, annak tagállamain, valamint regionális és helyi önkormányzatain belül, és késedelem nélkül alkalmazzák az alkotmányszerződésben rögzített szubszidiaritás és arányosság elveit, melyek egyszerű és hatékony módon szemléltetik a polgárok számára, hogy az Unió csakis akkor cselekszik, ha ebből egyértelműen többletérték származik, és a cselekvés a hatékonyabb jogalkotás elvét tiszteletben tartja; |
| --- | --- |

21.

felhívja az európai intézményeket, hogy igazi „szubszidiaritás-kultúrát” segítsenek kialakítani az Unión, annak tagállamain, valamint regionális és helyi önkormányzatain belül, és késedelem nélkül alkalmazzák az alkotmányszerződésben rögzített szubszidiaritás és arányosság elveit, melyek egyszerű és hatékony módon szemléltetik a polgárok számára, hogy az Unió csakis akkor cselekszik, ha ebből egyértelműen többletérték származik, és a cselekvés a hatékonyabb jogalkotás elvét tiszteletben tartja;

| 22. | szorgalmazza a „polgárközeliség” fogalmának alkalmazását az európai politikák és jogszabályok végrehajtásakor, mivel ez kézzelfogható megnyilvánulása lenne annak, hogy – közvetlenül reagálva a polgárokat érintő ügyekre – megvan a szándék a nagyobb átláthatóságot célzó eljárások útnak indítására; egy olyan új jogi eszköz létrehozása, mely a régiók közötti és a határokon átnyúló – többek közt gazdasági és társadalmi – együttműködés megkönnyítésére irányul, például egyértelmű jelzés lenne ebben a vonatkozásban egy polgárközelibb Európa felé; |
| --- | --- |

22.

szorgalmazza a „polgárközeliség” fogalmának alkalmazását az európai politikák és jogszabályok végrehajtásakor, mivel ez kézzelfogható megnyilvánulása lenne annak, hogy – közvetlenül reagálva a polgárokat érintő ügyekre – megvan a szándék a nagyobb átláthatóságot célzó eljárások útnak indítására; egy olyan új jogi eszköz létrehozása, mely a régiók közötti és a határokon átnyúló – többek közt gazdasági és társadalmi – együttműködés megkönnyítésére irányul, például egyértelmű jelzés lenne ebben a vonatkozásban egy polgárközelibb Európa felé;

| 23. | hangsúlyozza, hogy míg e szempontok az alkotmányszerződésbe való foglalása kívánatos lenne, a szóban forgó rendelkezésekből adódó cselekvések és kötelezettségek közül nem egy közvetlenül is beilleszthető a Közösség tevékenységei közé, mint például a hatásvizsgálatok olyan módon történő kibővítése, hogy azok kiterjedjenek az új EU-jogszabályoknak a helyi és regionális önkormányzatokra gyakorolt pénzügyi és adminisztrációs kihatására is; |
| --- | --- |

23.

hangsúlyozza, hogy míg e szempontok az alkotmányszerződésbe való foglalása kívánatos lenne, a szóban forgó rendelkezésekből adódó cselekvések és kötelezettségek közül nem egy közvetlenül is beilleszthető a Közösség tevékenységei közé, mint például a hatásvizsgálatok olyan módon történő kibővítése, hogy azok kiterjedjenek az új EU-jogszabályoknak a helyi és regionális önkormányzatokra gyakorolt pénzügyi és adminisztrációs kihatására is;

| 24. | különösképp üdvözli az alkotmányszerződés következő pontjait mint a jó kormányzást szemléltető cikkeket és biztosítani kívánja, hogy oltalmukra és végrehajtásukra teljes figyelem háruljon az elmélkedés időszaka alatt:






  — | a helyi és regionális önkormányzatok szerepének elismerése az EU-kormányzásban; |
| --- | --- | --- |

24.

különösképp üdvözli az alkotmányszerződés következő pontjait mint a jó kormányzást szemléltető cikkeket és biztosítani kívánja, hogy oltalmukra és végrehajtásukra teljes figyelem háruljon az elmélkedés időszaka alatt:

—

a helyi és regionális önkormányzatok szerepének elismerése az EU-kormányzásban;

| — | jobb konzultáció a jogalkotási javaslatok közzétételét megelőzően; |
| --- | --- |

—

jobb konzultáció a jogalkotási javaslatok közzétételét megelőzően;

| — | a helyi vagy regionális önkormányzatokra eső pénzügyi és adminisztrációs terhek figyelembevétele; |
| --- | --- |

—

a helyi vagy regionális önkormányzatokra eső pénzügyi és adminisztrációs terhek figyelembevétele;

| — | a szubszidiaritás tágabb értelmű meghatározása úgy, hogy abban helyet kapjanak a helyi és regionális önkormányzatok is; |
| --- | --- |

—

a szubszidiaritás tágabb értelmű meghatározása úgy, hogy abban helyet kapjanak a helyi és regionális önkormányzatok is;

| — | a kulturális és nyelvi sokszínűség elismerése a bőség megőrizendő forrásaként, az együttműködés és az integráció alapító elveivel együtt; |
| --- | --- |

—

a kulturális és nyelvi sokszínűség elismerése a bőség megőrizendő forrásaként, az együttműködés és az integráció alapító elveivel együtt;

| — | A Régiók Bizottsága szerepének erősítése, különösképp pedig az Európai Bírósághoz való fordulás jogának megteremtése a bizottság saját előjogait, illetve a szubszidiaritás elvének megsértését érintő ügyekben; |
| --- | --- |

—

A Régiók Bizottsága szerepének erősítése, különösképp pedig az Európai Bírósághoz való fordulás jogának megteremtése a bizottság saját előjogait, illetve a szubszidiaritás elvének megsértését érintő ügyekben;

| — | A képviseleti (pl. helyi vagy regionális önkormányzatokat tömörítő) szövetségek megemlítése; |
| --- | --- |

—

A képviseleti (pl. helyi vagy regionális önkormányzatokat tömörítő) szövetségek megemlítése;

Aktuális témák a vitához

| 25. | úgy ítéli meg, hogy kulcsfontosságú, hogy az EU megfelelő erőforrásokkal rendelkezzen a rábízott feladatok teljesítéséhez; megismétli, hogy támogatja az Európai Bizottságnak a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó pénzügyi tervről szóló javaslatait; |
| --- | --- |

25.

úgy ítéli meg, hogy kulcsfontosságú, hogy az EU megfelelő erőforrásokkal rendelkezzen a rábízott feladatok teljesítéséhez; megismétli, hogy támogatja az Európai Bizottságnak a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó pénzügyi tervről szóló javaslatait;

| 26. | úgy ítéli meg, elérkezett az idő az EU-költségvetés hosszú távú finanszírozásának alapjairól való elgondolkodásra és az Európai Parlament a költségvetés feletti demokratikus ellenőrzésének megerősítésére; |
| --- | --- |

26.

úgy ítéli meg, elérkezett az idő az EU-költségvetés hosszú távú finanszírozásának alapjairól való elgondolkodásra és az Európai Parlament a költségvetés feletti demokratikus ellenőrzésének megerősítésére;

| 27. | emlékezteti a tagállamokat arra, hogy a kohéziós politika olyan terület, ahol az EU már régóta bizonyítottan valódi többletértéket nyújt, láthatósága révén lehetővé teszi a polgárok számára, hogy mindennapjaikban is megbecsüljék az EU konkrét és pozitív tevékenységét, az európai szolidaritás alapját képezi, és így megkülönbözteti az európai szociális modellt a nemzetek közötti integráció többi példájától; |
| --- | --- |

27.

emlékezteti a tagállamokat arra, hogy a kohéziós politika olyan terület, ahol az EU már régóta bizonyítottan valódi többletértéket nyújt, láthatósága révén lehetővé teszi a polgárok számára, hogy mindennapjaikban is megbecsüljék az EU konkrét és pozitív tevékenységét, az európai szolidaritás alapját képezi, és így megkülönbözteti az európai szociális modellt a nemzetek közötti integráció többi példájától;

| 28. | megerősíti a növekedési és foglalkoztatási partnerség (a lisszaboni stratégia) támogatását mint a gazdasági célok, a fenntartható fejlődés, valamint az európai társadalmi modell korszerűsítésének és fejlesztésének kiegyensúlyozott megközelítését; |
| --- | --- |

28.

megerősíti a növekedési és foglalkoztatási partnerség (a lisszaboni stratégia) támogatását mint a gazdasági célok, a fenntartható fejlődés, valamint az európai társadalmi modell korszerűsítésének és fejlesztésének kiegyensúlyozott megközelítését;

| 29. | úgy véli, hogy az EU versenyképességének erősítéséhez szükség van annak segítésére, hogy az európai polgárok fejleszthessék képességeiket és kreativitásukat a nemzeti határokon túl. Úgy gondolja továbbá, hogy a kulturálisan sokszínű Unió értéke sokkal kézzelfoghatóbb lesz az európaiak számára, ha európai kontextusban gyűjtenek majd élettapasztalatokat. Ezért a versenyképesség erősítése, illetve az európai polgároknak az európai projekthez való közelebb hozása érdekében hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az EU folytassa a személyek szabad mozgásának megkönnyítését és az Unión belüli nagyobb mobilitás elősegítését; |
| --- | --- |

29.

úgy véli, hogy az EU versenyképességének erősítéséhez szükség van annak segítésére, hogy az európai polgárok fejleszthessék képességeiket és kreativitásukat a nemzeti határokon túl. Úgy gondolja továbbá, hogy a kulturálisan sokszínű Unió értéke sokkal kézzelfoghatóbb lesz az európaiak számára, ha európai kontextusban gyűjtenek majd élettapasztalatokat. Ezért a versenyképesség erősítése, illetve az európai polgároknak az európai projekthez való közelebb hozása érdekében hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az EU folytassa a személyek szabad mozgásának megkönnyítését és az Unión belüli nagyobb mobilitás elősegítését;

| 30. | támogatja az EU fenntartható fejlődésre irányuló stratégiáját, és különösen azt hangsúlyozza, hogy a környezet állapotának javítására irányuló közösségi tevékenységeknek és támogatásoknak nagy hatással kell lenniük a nemzeti, regionális vagy helyi szintekre; |
| --- | --- |

30.

támogatja az EU fenntartható fejlődésre irányuló stratégiáját, és különösen azt hangsúlyozza, hogy a környezet állapotának javítására irányuló közösségi tevékenységeknek és támogatásoknak nagy hatással kell lenniük a nemzeti, regionális vagy helyi szintekre;

| 31. | emlékeztet az európai polgárság egyedülálló jellegére mint az identitás olyan formájára, amely nem pótolja a nemzeti állampolgárságot; |
| --- | --- |

31.

emlékeztet az európai polgárság egyedülálló jellegére mint az identitás olyan formájára, amely nem pótolja a nemzeti állampolgárságot;

| 32. | felhív az oktatásba – ideértve az összes polgár rendelkezésére álló élethosszig tartó tanulás lehetőségeit –, a kutatásba és az innovációba történő jóval nagyobb mértékű befektetésre európai és nemzeti szinten, mivel ez a legjobb módja annak, hogy több és jobb munkahelyet lehessen teremteni az európai polgárok számára, illetve hogy Európa versenyképessége erősödjék a világgazdaságban; |
| --- | --- |

32.

felhív az oktatásba – ideértve az összes polgár rendelkezésére álló élethosszig tartó tanulás lehetőségeit –, a kutatásba és az innovációba történő jóval nagyobb mértékű befektetésre európai és nemzeti szinten, mivel ez a legjobb módja annak, hogy több és jobb munkahelyet lehessen teremteni az európai polgárok számára, illetve hogy Európa versenyképessége erősödjék a világgazdaságban;

| 33. | meg van győződve arról, hogy Európa, illetve az európai politikák jobb közvetítése érdekében a nemzeti, regionális és helyi hatóságoknak és önkormányzatoknak erőfeszítéseket kell tenniük az oktatás terén, például külön iskolai tanfolyamok elindításával, az európai dimenziónak az iskolai tantervekbe való beépítésével, illetve az iskola utáni oktatás és tanártovábbképző tanfolyamok bevezetésével; |
| --- | --- |

33.

meg van győződve arról, hogy Európa, illetve az európai politikák jobb közvetítése érdekében a nemzeti, regionális és helyi hatóságoknak és önkormányzatoknak erőfeszítéseket kell tenniük az oktatás terén, például külön iskolai tanfolyamok elindításával, az európai dimenziónak az iskolai tantervekbe való beépítésével, illetve az iskola utáni oktatás és tanártovábbképző tanfolyamok bevezetésével;

| 34. | meg van győződve arról is, hogy a helyi és regionális tisztviselők körében, akiknek napi munkájuk során rendeletekkel kell dolgozniuk, pozitív európai kultúrát kell terjeszteni; |
| --- | --- |

34.

meg van győződve arról is, hogy a helyi és regionális tisztviselők körében, akiknek napi munkájuk során rendeletekkel kell dolgozniuk, pozitív európai kultúrát kell terjeszteni;

d)   Értékelés

| 35. | arra buzdítja az EU intézményeket, illetve a tagállamokat, hogy figyeljenek oda polgáraikra annak érdekében, hogy a vita eredményeit kiértékelhessék az elmélkedés időszaka alatt; |
| --- | --- |

35.

arra buzdítja az EU intézményeket, illetve a tagállamokat, hogy figyeljenek oda polgáraikra annak érdekében, hogy a vita eredményeit kiértékelhessék az elmélkedés időszaka alatt;

| 36. | tudatában van annak, hogy az elmélkedés időszaka alatt többféle lehetséges forgatókönyvről is vita folyhat majd, azonban ellenzi az alkotmányszerződésnek a nizzai szerződés javára történő elutasítását, és szorgalmazza egy olyan, megállapodáson alapuló megközelítésmód alkalmazását, mely a 2009-ben történő ratifikációt irányozza elő; |
| --- | --- |

36.

tudatában van annak, hogy az elmélkedés időszaka alatt többféle lehetséges forgatókönyvről is vita folyhat majd, azonban ellenzi az alkotmányszerződésnek a nizzai szerződés javára történő elutasítását, és szorgalmazza egy olyan, megállapodáson alapuló megközelítésmód alkalmazását, mely a 2009-ben történő ratifikációt irányozza elő;

| 37. | tevékenyen részt kíván venni az alkotmányszerződés újraindítási folyamatában, és felkínálja segítségét az Európai Parlamentnek a sikeres eredmény biztosítására tett erőfeszítéseihez. |
| --- | --- |

37.

tevékenyen részt kíván venni az alkotmányszerződés újraindítási folyamatában, és felkínálja segítségét az Európai Parlamentnek a sikeres eredmény biztosítására tett erőfeszítéseihez.

Brüsszel, 2005. október 13.

A Régiók Bizottsága

elnöke

Peter STRAUB

---

(1)  HL C 71., 2005.3.22., 1. o.

1

(2)  Melléklet

2

---

MELLÉKLET

Az RB menetrendjavaslata az elmélkedés időszakának decentralizált vitája érdekében

Alapvető szempontok

| — | Az elmélkedés időszaka a párbeszéd aktív és dinamikus időszaka kell, hogy legyen, melynek során az európai intézmények – egy Európáról szóló strukturált, decentralizált és minőségi vita előmozdítása érdekében, mely a polgárokat leginkább érintő témákról szól – találkoznak a polgárokkal. |
| --- | --- |

—

Az elmélkedés időszaka a párbeszéd aktív és dinamikus időszaka kell, hogy legyen, melynek során az európai intézmények – egy Európáról szóló strukturált, decentralizált és minőségi vita előmozdítása érdekében, mely a polgárokat leginkább érintő témákról szól – találkoznak a polgárokkal.

| — | A vita inkább a kormányzásról, és nem a ratifikálás folyamatának mechanizmusáról szólna, a polgárközeliség fogalmán alapulna, Európa városaiban és régióiban, nem pedig Brüsszelben folyna; nem az alkotmányszerződésről, hanem az Unió céljáról, többletértékéről, alapértékeiről és politikáiról kellene szólnia. |
| --- | --- |

—

A vita inkább a kormányzásról, és nem a ratifikálás folyamatának mechanizmusáról szólna, a polgárközeliség fogalmán alapulna, Európa városaiban és régióiban, nem pedig Brüsszelben folyna; nem az alkotmányszerződésről, hanem az Unió céljáról, többletértékéről, alapértékeiről és politikáiról kellene szólnia.

| — | A helyi és regionális képviselőknek és gyűléseknek intézményesen és proaktív módon kellene benne részt venniük, teljes mértékben integrálódva az Unió jövőjéről szóló vitába, ezzel is vállalva a polgárokkal szembeni felelősségüket. |
| --- | --- |

—

A helyi és regionális képviselőknek és gyűléseknek intézményesen és proaktív módon kellene benne részt venniük, teljes mértékben integrálódva az Unió jövőjéről szóló vitába, ezzel is vállalva a polgárokkal szembeni felelősségüket.

| — | Néhány megvitatandó téma: az alkotmányszerződésbe beépített Chartában szereplő alapvető jogok szerepe és jelentősége, az európai szociális modell, a szolidaritás, a szubszidiaritás és az arányosság, az egységes piac, a versenyképesség, a növekedés és a foglalkoztatás, a környezetvédelem, a fenntartható fejlődés, az energetikai politika, a szolgáltatások és finanszírozásuk, az Európai Gazdasági és Monetáris Unió gazdasági vetületei, a globalizáció tétjei a KKV-kre nézve, az európai polgársághoz kapcsolódó jogok és szabadságok, illetve az összetartozás érzése, a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésének térsége, bővítés és elmélyítés, oktatási, kutatási és innovációs politika. Az érintett témákat mindenképpen a helyi és regionális szinten érzékelt szituációnak kell megfeleltetni. |
| --- | --- |

—

Néhány megvitatandó téma: az alkotmányszerződésbe beépített Chartában szereplő alapvető jogok szerepe és jelentősége, az európai szociális modell, a szolidaritás, a szubszidiaritás és az arányosság, az egységes piac, a versenyképesség, a növekedés és a foglalkoztatás, a környezetvédelem, a fenntartható fejlődés, az energetikai politika, a szolgáltatások és finanszírozásuk, az Európai Gazdasági és Monetáris Unió gazdasági vetületei, a globalizáció tétjei a KKV-kre nézve, az európai polgársághoz kapcsolódó jogok és szabadságok, illetve az összetartozás érzése, a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésének térsége, bővítés és elmélyítés, oktatási, kutatási és innovációs politika. Az érintett témákat mindenképpen a helyi és regionális szinten érzékelt szituációnak kell megfeleltetni.

| — | Az RB proaktív szerepet kíván játszani az Európai Parlamenttel együtt; az európai parlamenti, illetve a helyi és regionális képviselőknek együtt kell hozzájárulniuk az elmélkedés időszakának demokratikus, politikai vitájához. |
| --- | --- |

—

Az RB proaktív szerepet kíván játszani az Európai Parlamenttel együtt; az európai parlamenti, illetve a helyi és regionális képviselőknek együtt kell hozzájárulniuk az elmélkedés időszakának demokratikus, politikai vitájához.

| — | A javasolt intézkedések hatékony és megfelelő végrehajtása érdekében az RB szeretné elérni a rendelkezésre álló pénzügyi eszközök növelését, sőt, 2006-tól kezdődően egy e célra meghatározott új költségvetési tételből szeretne részesedni. |
| --- | --- |

—

A javasolt intézkedések hatékony és megfelelő végrehajtása érdekében az RB szeretné elérni a rendelkezésre álló pénzügyi eszközök növelését, sőt, 2006-tól kezdődően egy e célra meghatározott új költségvetési tételből szeretne részesedni.

A 2006–2009-es időszakra tervezett intézkedések

| — | „Platformok Európáért” párhuzamos létrehozása minden egyes tagállamban; ezek nyílt információs és vitaterek lennének Európáról, értékeiről, célkitűzéseiről és határairól:






  — | 1. szakasz (2005. október–2006. március): a helyi és regionális önkormányzatok „nagyköveteiből” álló regionális bizottságok létrehozása, mely magába foglalná tagjai hálózatát, a politikai pártokat, a regionális parlamenteket és a nemzetgyűlések tagjait, a helyi és regionális médiát, a civil társadalmat, a társadalmi és oktatási szereplőket, felhívná a polgárok, elsősorban a fiatalok figyelmét, és érvényre juttatná az európai értékeket. |
| --- | --- | --- |

—

„Platformok Európáért” párhuzamos létrehozása minden egyes tagállamban; ezek nyílt információs és vitaterek lennének Európáról, értékeiről, célkitűzéseiről és határairól:

—

1. szakasz (2005. október–2006. március): a helyi és regionális önkormányzatok „nagyköveteiből” álló regionális bizottságok létrehozása, mely magába foglalná tagjai hálózatát, a politikai pártokat, a regionális parlamenteket és a nemzetgyűlések tagjait, a helyi és regionális médiát, a civil társadalmat, a társadalmi és oktatási szereplőket, felhívná a polgárok, elsősorban a fiatalok figyelmét, és érvényre juttatná az európai értékeket.

| — | 2. szakasz (2006. január–2009. június): helyszíni találkozók szervezése az RB és az Európai Parlament tagjainak részvételével meghatározott problémákról: |
| --- | --- |

—

2. szakasz (2006. január–2009. június): helyszíni találkozók szervezése az RB és az Európai Parlament tagjainak részvételével meghatározott problémákról:

| — | a célcsoportok azonosítása: helyi és regionális közigazgatás, újságírók, tanárok, fiatalok stb.;






  — | a polgárok problémáinak és félelmeinek meghallgatása nyilvános üléseken, ezáltal az általuk legsúlyosabbnak vélt problémák azonosítása a média segítségével, és az Európai Parlamenttel együttműködve; |
| --- | --- | --- |

—

a célcsoportok azonosítása: helyi és regionális közigazgatás, újságírók, tanárok, fiatalok stb.;

—

a polgárok problémáinak és félelmeinek meghallgatása nyilvános üléseken, ezáltal az általuk legsúlyosabbnak vélt problémák azonosítása a média segítségével, és az Európai Parlamenttel együttműködve;

| — | az RB tagjai által használatos kommunikációs eszközök sorának meghatározása; |
| --- | --- |

—

az RB tagjai által használatos kommunikációs eszközök sorának meghatározása;

| — | bejelentések a helyi és országos médiának; |
| --- | --- |

—

bejelentések a helyi és országos médiának;

| — | informatikai vitafórumok használata, illetve virtuális regionális fórumok létrehozása; |
| --- | --- |

—

informatikai vitafórumok használata, illetve virtuális regionális fórumok létrehozása;

| — | tájékoztató dokumentumok kiadása. |
| --- | --- |

—

tájékoztató dokumentumok kiadása.

| — | 3. szakasz (2007. januártól): a vita eredményeinek értékelése és konszolidálása Európa városaiban és régióiban. |
| --- | --- |

—

3. szakasz (2007. januártól): a vita eredményeinek értékelése és konszolidálása Európa városaiban és régióiban.

| — | Az RB – más európai intézményekkel együttműködésben, és az Európai Bizottság pénzügyi támogatásával – minden évben helyi és regionális médiaüléseket szervezne. Az első ülés tervezett időpontja: 2006. |
| --- | --- |

—

Az RB – más európai intézményekkel együttműködésben, és az Európai Bizottság pénzügyi támogatásával – minden évben helyi és regionális médiaüléseket szervezne. Az első ülés tervezett időpontja: 2006.

| — | Tanulmány kidolgozása az információs tevékenységről és a helyi és regionális médiával fenntartott kapcsolatokról a Brüsszelben jelen lévő helyi és regionális képviseleti irodákkal, illetve az RB kommunikációs és sajtóosztályával együttműködve. Ez a téma az OPEN DAYS 2006 rendezvény vezérfonala lehetne. |
| --- | --- |

—

Tanulmány kidolgozása az információs tevékenységről és a helyi és regionális médiával fenntartott kapcsolatokról a Brüsszelben jelen lévő helyi és regionális képviseleti irodákkal, illetve az RB kommunikációs és sajtóosztályával együttműködve. Ez a téma az OPEN DAYS 2006 rendezvény vezérfonala lehetne.

| — | A közösségi fellépés többletértékét és ennek az európai polgárokra kifejtett jelentőségét hangsúlyozó füzet kidolgozása, melyet az RB tagjai széles körben terjesztenének, és mutatnának be. Új felfogású kiadványról lenne szó: pedagógiai, olvasható és érthető, amely felkelti a polgárok érdeklődését. |
| --- | --- |

—

A közösségi fellépés többletértékét és ennek az európai polgárokra kifejtett jelentőségét hangsúlyozó füzet kidolgozása, melyet az RB tagjai széles körben terjesztenének, és mutatnának be. Új felfogású kiadványról lenne szó: pedagógiai, olvasható és érthető, amely felkelti a polgárok érdeklődését.

| — | Figyelemfelkeltő stratégia elindítása az európai polgárok, elsősorban a fiatalok számára, akik a jövő európai polgárai, és 2009-ben fognak először szavazni. |
| --- | --- |

—

Figyelemfelkeltő stratégia elindítása az európai polgárok, elsősorban a fiatalok számára, akik a jövő európai polgárai, és 2009-ben fognak először szavazni.

---

| 4.4.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 81/37 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 81/37

---

Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: „A nők és a szegénység az Európai Unióban”

(2006/C 81/10)

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Parlament 2005. április 28-i határozatára, mely szerint az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 265. cikkének első pontja alapján kikéri a Régiók Bizottsága véleményét „A nők és a szegénység az Európai Unióban” tárgyában;

tekintettel elnökének 2005. május 19-i határozatára, mely szerint a „Gazdaság- és szociálpolitika” szakbizottságot megbízza az előkészítő munkák elvégzésével a fenti témában;

tekintettel az EK-Szerződés 2. cikkére (1), mely szerint a nemek közötti egyenlőség előmozdítása a Közösség küldetései között szerepel;

tekintettel az EK-Szerződés 3. cikkére, mely szerint az egyenlőtlenségek megszüntetése, illetve a nemek közötti egyenlőség előmozdítása az Európai Unió politikáinak egyik átfogó célkitűzése;

tekintettel az EK-Szerződés 13. cikkére, mely kezdeményezési joggal ruházza fel az Európai Bizottságot mindenfajta diszkrimináció, többek között a nemek közötti diszkrimináció elleni küzdelemben;

tekintettel az EK-Szerződés 141. cikkére, mely elrendeli a férfi és női munkavállalók egyenlő javadalmazása elvének alkalmazását;

tekintettel az Unió Alapjogi Chartájának 23. cikkére, mely minden területen biztosítja a nemek közötti egyenlőség elvét;

tekintettel a 2000-es lisszaboni csúcstalálkozó következtetéseire, mely célkitűzésként rögzíti a lakosság 70 %-os és a munkaképes korú nők 60 %-os foglalkoztatási arányának elérését 2010-ig;

tekintettel a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó közösségi stratégiáról szóló közösségi cselekvési program (2001–2005) létrehozásáról szóló tanácsi határozatra (2);

tekintettel„A férfiak és nők közötti esélyegyenlőség az Európai Unióban” című véleményére (CdR 161/1996);

tekintettel az „Úton a nemek közötti egyenlőség közösségi keretstratégiája felé (2001–2005)” című európai bizottsági közleményről elfogadott véleményére, valamint a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó közösségi stratégiáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatra (3) (CdR 233/2000);

tekintettel„A nők és a férfiak egyenlő elbánása elvének megvalósítása a javakhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés, és a javakkal és szolgáltatásokkal való ellátás terén” című tanácsi határozatra irányuló javaslatról szóló véleményére (4) (CdR 19/2004 fin);

tekintettel a „Határokon átívelő együttműködés a munkaerőpiaccal kapcsolatos bárminemű megkülönböztetés és egyenlőtlenség elleni harc új módszereinek kidolgozásáért – »a jó ötletek szabad mozgása«” címmel az EQUAL Közösségi Kezdeményezés második körben megvalósítandó irányvonalait létrehozó európai bizottsági közleményről (5) írott véleményére (CdR 96/2004);

tekintettel véleményére az „Esélyegyenlőség és megkülönböztetés-mentesség a kibővített Európai Unióban” (6) című zöld könyvről (CdR 241/2004);

tekintettel véleményére az Európai Szociális Alapra vonatkozó rendeletről (7), valamint a foglalkoztatási és társadalmi szolidaritási program (PROGRESS) létrehozásáról szóló határozatra vonatkozó javaslatról (8) (CdR 240/2004);

tekintettel a Szociálpolitikai Menetrendről szóló európai bizottsági közleményről (9) írott véleményére (CdR 80/2005 rev.1);

tekintettel az 1995. szeptember 15-én Pekingben, a Nőkről szóló IV. világkonferencián elfogadott „Pekingi Nyilatkozatra”, illetve a nyilatkozathoz csatolt cselekvési programra;

tekintettel a Millenniumi Fejlesztési Célokra (Millennium Development Goals, MDG), és különösen a „nemek közötti egyenlőség és a nők önállósulásának elősegítésére”, valamint az „anyák egészségének javítására” irányuló célkitűzésekre;

mivel – a Pekingi Nyilatkozat alapján – „a nők részvétele a gazdasági és társadalmi fejlődésben, az esélyegyenlőség, illetve a nőknek és a férfiaknak – az egyén szolgálatában álló fenntartható fejlődés cselekvőiként és haszonélvezőiként történő – egyenrangú, teljes mértékű részvétele alapvető előfeltétele a szegénység leküzdésének a támogatott gazdasági növekedés, a társadalmi fejlődés, a környezetvédelem és a szociális igazságosság révén”;

tekintettel a „Gazdaság- és szociálpolitika” szakbizottság által 2005. június 29-én elfogadott véleményre (CdR 151/2005 rev. 1, előadó: Mireille LACOMBE (FR/PES), Puy-de-Dôme megye önkormányzatának tagja, Franciaország),

2005. október 12–13-án tartott 61. plenáris ülésén (az október 13-i ülésnapon) egyhangúlag elfogadta a következő véleményt:

1.   A Régiók Bizottsága álláspontja

A Régiók Bizottsága

| 1.1 | úgy véli, hogy az Európai Parlament megkeresését az alábbi összefüggésben kell megítélni: |
| --- | --- |

1.1

úgy véli, hogy az Európai Parlament megkeresését az alábbi összefüggésben kell megítélni:

| 1.1.1 | A nőket – különösen azokat, akik egyedül nevelik egy vagy több gyermeküket, valamint az időseket – a férfiaknál jobban sújtja a létbizonytalanság és a szegénység; 17 %-uk még mindig a szegénységi küszöb alatt (10) él; |
| --- | --- |

1.1.1

A nőket – különösen azokat, akik egyedül nevelik egy vagy több gyermeküket, valamint az időseket – a férfiaknál jobban sújtja a létbizonytalanság és a szegénység; 17 %-uk még mindig a szegénységi küszöb alatt (10) él;

| 1.1.2 | A létbizonytalanság ellen a tisztességesen javadalmazott munkához való hozzáférés a legjobb garancia a nők számára. Függetlenséget és önállóságot biztosít számukra, lehetővé teszi a család felbomlásával járó problémákkal való szembeszállást. |
| --- | --- |

1.1.2

A létbizonytalanság ellen a tisztességesen javadalmazott munkához való hozzáférés a legjobb garancia a nők számára. Függetlenséget és önállóságot biztosít számukra, lehetővé teszi a család felbomlásával járó problémákkal való szembeszállást.

| 1.1.3 | Európában a nők az aktív népesség majdnem felét alkotják (11). Minden országban normává vált, hogy a nők fizetett munkát végeznek. A munkaerőpiac ez irányú történeti fejlődése ellenére a 2000. évi lisszaboni csúcstalálkozó által meghatározott, a nők 60 %-os foglalkoztatási arányának célkitűzését nem értük el. A női munkanélküliség aránya a legtöbb országban még mindig magasabb, mint a férfiaké. A munkanélküliség időtartama is a nőket diszkriminálja, különösen a dél-európai országokban. |
| --- | --- |

1.1.3

Európában a nők az aktív népesség majdnem felét alkotják (11). Minden országban normává vált, hogy a nők fizetett munkát végeznek. A munkaerőpiac ez irányú történeti fejlődése ellenére a 2000. évi lisszaboni csúcstalálkozó által meghatározott, a nők 60 %-os foglalkoztatási arányának célkitűzését nem értük el. A női munkanélküliség aránya a legtöbb országban még mindig magasabb, mint a férfiaké. A munkanélküliség időtartama is a nőket diszkriminálja, különösen a dél-európai országokban.

A Régiók Bizottsága

| 1.2 | hangsúlyozza, hogy a hátrányos megkülönböztetés megannyi formája, mely a nőket sújtja, mind-mind fékezi a közösségi célkitűzések megvalósítását: |
| --- | --- |

1.2

hangsúlyozza, hogy a hátrányos megkülönböztetés megannyi formája, mely a nőket sújtja, mind-mind fékezi a közösségi célkitűzések megvalósítását:

| 1.2.1 | A nők fizetése még mindig alacsonyabb a férfiakénál. Az egyenlő értékű munkáért járó egyenlő bérezés elvéről szóló 1975-ös irányelv ellenére a nők és a férfiak bérezése között tapasztalható eltérés megközelítőleg 15 %-ra tehető (12). A bérezésben megnyilvánuló egyenlőtlenségek valójában azt tükrözik, hogy a munkaerőpiacon számos akadály és ellenállás nehezíti a nőknek a férfiakhoz hasonló feltételek melletti integrációját. |
| --- | --- |

1.2.1

A nők fizetése még mindig alacsonyabb a férfiakénál. Az egyenlő értékű munkáért járó egyenlő bérezés elvéről szóló 1975-ös irányelv ellenére a nők és a férfiak bérezése között tapasztalható eltérés megközelítőleg 15 %-ra tehető (12). A bérezésben megnyilvánuló egyenlőtlenségek valójában azt tükrözik, hogy a munkaerőpiacon számos akadály és ellenállás nehezíti a nőknek a férfiakhoz hasonló feltételek melletti integrációját.

| 1.2.2 | A rugalmas foglalkoztatás formái inkább a nőket érintik, és kiszolgáltatottabbakká is teszik őket. A részmunkaidős foglalkoztatás a női foglalkoztatás 33,5 %-át, míg a férfiak foglalkoztatásának 6,5 %-át képviseli (2002). 10 év alatt a női részmunkaidős foglalkoztatás kétszer olyan gyorsan növekedett (4,7 ponttal, szemben a korábbi 2,3 ponttal). Amikor nem a munkaadó kényszeríti rájuk, akkor amiatt kényszerülnek részmunkaidőben dolgozni, hogy nincs elegendő minőségi szolgáltatás a gyermekfelügyelet vagy az idős szülők gondozása terén. A kettős műszak károsan hat a nők életvitelére. A háztartási feladatok megosztása a párokon belül kevéssé változott, még ha a férfiak ma úgy is vélik, hogy alapvető szerepük van az esélyegyenlőség kérdésében. A nők önállóság tekintetében nyertek a munkával, ám a hátrányos helyzetű társadalmi rétegekben az életminőség terén sokszor elvesztették ezt az előnyt. Ezekkel a kényszerekkel szemben a részmunkaidő „választása” vagy a szülést követően a kereső tevékenység megszakítása a nehéz élethelyzetekre adott egyéni válaszoknak tekinthetők. Ez növeli a létbizonytalanság kockázatát, amennyiben a család felbomlik. |
| --- | --- |

1.2.2

A rugalmas foglalkoztatás formái inkább a nőket érintik, és kiszolgáltatottabbakká is teszik őket. A részmunkaidős foglalkoztatás a női foglalkoztatás 33,5 %-át, míg a férfiak foglalkoztatásának 6,5 %-át képviseli (2002). 10 év alatt a női részmunkaidős foglalkoztatás kétszer olyan gyorsan növekedett (4,7 ponttal, szemben a korábbi 2,3 ponttal). Amikor nem a munkaadó kényszeríti rájuk, akkor amiatt kényszerülnek részmunkaidőben dolgozni, hogy nincs elegendő minőségi szolgáltatás a gyermekfelügyelet vagy az idős szülők gondozása terén. A kettős műszak károsan hat a nők életvitelére. A háztartási feladatok megosztása a párokon belül kevéssé változott, még ha a férfiak ma úgy is vélik, hogy alapvető szerepük van az esélyegyenlőség kérdésében. A nők önállóság tekintetében nyertek a munkával, ám a hátrányos helyzetű társadalmi rétegekben az életminőség terén sokszor elvesztették ezt az előnyt. Ezekkel a kényszerekkel szemben a részmunkaidő „választása” vagy a szülést követően a kereső tevékenység megszakítása a nehéz élethelyzetekre adott egyéni válaszoknak tekinthetők. Ez növeli a létbizonytalanság kockázatát, amennyiben a család felbomlik.

| 1.2.3 | Az időskorúak többségükben nők (13), és a havi nyugdíjak közötti eltérések igen jelentősek (14). |
| --- | --- |

1.2.3

Az időskorúak többségükben nők (13), és a havi nyugdíjak közötti eltérések igen jelentősek (14).

| 1.2.4 | A nők elleni erőszak az őket sújtó diszkrimináció legerőteljesebb és legsúlyosabb formája. A szexista erőszak szétzilálja a nők életét, megzavarja magánéletüket, bizonytalanná teszi szakmai karrierjüket, és felerősíti a kirekesztési jelenségeket. A szexista erőszak a nők politikai és közéletben való gyenge részvétele egyik okának tekinthető. A családon belüli erőszak a családi kötelék felbomlásának egyik fő oka. |
| --- | --- |

1.2.4

A nők elleni erőszak az őket sújtó diszkrimináció legerőteljesebb és legsúlyosabb formája. A szexista erőszak szétzilálja a nők életét, megzavarja magánéletüket, bizonytalanná teszi szakmai karrierjüket, és felerősíti a kirekesztési jelenségeket. A szexista erőszak a nők politikai és közéletben való gyenge részvétele egyik okának tekinthető. A családon belüli erőszak a családi kötelék felbomlásának egyik fő oka.

A Régiók Bizottsága

| 1.2.5 | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy – bár transznacionális jellegű és az Európai Unió minden országában kiemelt fontosságú problémáról van szó – az Európai Unió elsődleges joga nem rendelkezik különleges jogalappal arra, hogy a nőkkel szembeni erőszak ellen közvetlenül fel lehessen lépni. |
| --- | --- |

1.2.5

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy – bár transznacionális jellegű és az Európai Unió minden országában kiemelt fontosságú problémáról van szó – az Európai Unió elsődleges joga nem rendelkezik különleges jogalappal arra, hogy a nőkkel szembeni erőszak ellen közvetlenül fel lehessen lépni.

| 1.2.6 | A női prostitúció és a futtatás kérdése továbbra is súlyos probléma, ami nem korlátozódik csupán a származási és a célországokra, hanem érinti a tranzitországokat is. A problematika kezelését nem lehet egyedül az Európai Bizottság „Szabadság, Biztonság és Igazságügy” Főigazgatósága által irányított programok szemszögéből, csupán a visszaélések elleni fellépésre redukálni: a kirekesztés elleni küzdelemmel foglalkozó összes szakterületnek foglalkoznia kell a kérdéssel, lehetőségeket teremtve a társadalmi, képzési és foglalkoztatási integrációra; |
| --- | --- |

1.2.6

A női prostitúció és a futtatás kérdése továbbra is súlyos probléma, ami nem korlátozódik csupán a származási és a célországokra, hanem érinti a tranzitországokat is. A problematika kezelését nem lehet egyedül az Európai Bizottság „Szabadság, Biztonság és Igazságügy” Főigazgatósága által irányított programok szemszögéből, csupán a visszaélések elleni fellépésre redukálni: a kirekesztés elleni küzdelemmel foglalkozó összes szakterületnek foglalkoznia kell a kérdéssel, lehetőségeket teremtve a társadalmi, képzési és foglalkoztatási integrációra;

| 1.2.7 | egyébiránt felhívja a figyelmet az Európai Unió etnikai kisebbségeihez tartozó nők helyzetének sajátosságára, akik számára az oktatáshoz való hozzáférés nehézségei a kirekesztés összetevőivé válnak, bizonyos hagyományok súlyához hasonlóan, amelyek megnehezítik beilleszkedésüket az európai társadalomba. |
| --- | --- |

1.2.7

egyébiránt felhívja a figyelmet az Európai Unió etnikai kisebbségeihez tartozó nők helyzetének sajátosságára, akik számára az oktatáshoz való hozzáférés nehézségei a kirekesztés összetevőivé válnak, bizonyos hagyományok súlyához hasonlóan, amelyek megnehezítik beilleszkedésüket az európai társadalomba.

A Régiók Bizottsága

| 1.3 | megállapítja: ténylegesen a férfiakkal és a nőkkel való bánásmód közötti egyenlőtlenségek okozzák azt a bizonytalanságot vagy bizonytalansági kockázatot, amellyel együtt jár a szegénységbe és a kirekesztettségbe történő zuhanás: |
| --- | --- |

1.3

megállapítja: ténylegesen a férfiakkal és a nőkkel való bánásmód közötti egyenlőtlenségek okozzák azt a bizonytalanságot vagy bizonytalansági kockázatot, amellyel együtt jár a szegénységbe és a kirekesztettségbe történő zuhanás:

| 1.3.1 | üdvözli, hogy az Európai Unió jogszabályozása a diszkriminációellenes küzdelem tekintetében a világ egyik leghaladóbb szabályozása, amelyet általánosságban hatékony modellként tartanak számon; |
| --- | --- |

1.3.1

üdvözli, hogy az Európai Unió jogszabályozása a diszkriminációellenes küzdelem tekintetében a világ egyik leghaladóbb szabályozása, amelyet általánosságban hatékony modellként tartanak számon;

| 1.3.2 | rámutat arra, hogy ha a férfiak és nők közötti egyenlő elbánás területén a közösségi jog alkalmazását vizsgáló jogi szakértői hálózat meg is állapítja, hogy „a férfiak és nők közötti egyenlő elbánás elvét úgy tűnik, minden nemzeti jogrendszerbe átültették”, a közvetett és közvetlen diszkrimináció fogalmának meghatározása „nyilvánvalóan problémát jelent”.
  Egyébiránt ugyanez a hálózat megállapítja, hogy a pozitív diszkrimináció meghatározása, valamint a bizonyítási teher megfordítása elvének alkalmazása továbbra is megoldatlan kérdés maradt jó néhány tagállamban. |
| --- | --- |

1.3.2

rámutat arra, hogy ha a férfiak és nők közötti egyenlő elbánás területén a közösségi jog alkalmazását vizsgáló jogi szakértői hálózat meg is állapítja, hogy „a férfiak és nők közötti egyenlő elbánás elvét úgy tűnik, minden nemzeti jogrendszerbe átültették”, a közvetett és közvetlen diszkrimináció fogalmának meghatározása „nyilvánvalóan problémát jelent”.

Egyébiránt ugyanez a hálózat megállapítja, hogy a pozitív diszkrimináció meghatározása, valamint a bizonyítási teher megfordítása elvének alkalmazása továbbra is megoldatlan kérdés maradt jó néhány tagállamban.

A Régiók Bizottsága

| 1.3.3 | megállapítja azonban, hogy a „gender mainstreaming” stratégia alkalmazása, mely a férfiak és nők közötti esélyegyenlőség nézőpontját minden makrogazdasági politikába integrálná, nem elégséges; |
| --- | --- |

1.3.3

megállapítja azonban, hogy a „gender mainstreaming” stratégia alkalmazása, mely a férfiak és nők közötti esélyegyenlőség nézőpontját minden makrogazdasági politikába integrálná, nem elégséges;

| 1.3.4 | hangsúlyozza, hogy az Európai Bíróság például a Tanja Kreil-ügyben (C–285/98) 2000. január 11-én meghozott ítéletében kimondta, hogy a személynek ahhoz fűződő joga, hogy nemi hovatartozása miatt ne érje hátrányos megkülönböztetés, a közösségi jog szempontjából alapjog, és minden ez alóli kivételt szűken kell értelmezni. A Bíróság ugyanebben az ítéletében pontosan leírja, hogy egy alapjogtól – mint amilyen a férfiakkal és a nőkkel szembeni egyenlő bánásmód – való bárminemű eltérés jelentőségének meghatározásakor tiszteletben kell tartani az arányosság elvét, amely megköveteli, hogy az eltérések ne haladják meg a kitűzött cél eléréséhez megfelelő és szükséges határokat; |
| --- | --- |

1.3.4

hangsúlyozza, hogy az Európai Bíróság például a Tanja Kreil-ügyben (C–285/98) 2000. január 11-én meghozott ítéletében kimondta, hogy a személynek ahhoz fűződő joga, hogy nemi hovatartozása miatt ne érje hátrányos megkülönböztetés, a közösségi jog szempontjából alapjog, és minden ez alóli kivételt szűken kell értelmezni. A Bíróság ugyanebben az ítéletében pontosan leírja, hogy egy alapjogtól – mint amilyen a férfiakkal és a nőkkel szembeni egyenlő bánásmód – való bárminemű eltérés jelentőségének meghatározásakor tiszteletben kell tartani az arányosság elvét, amely megköveteli, hogy az eltérések ne haladják meg a kitűzött cél eléréséhez megfelelő és szükséges határokat;

| 1.3.5 | emlékeztet arra, hogy a munka és a családi élet összeegyeztetését célzó politikák nem ellentétesek a nők munkához való jogának elismerésével, ezért sajnálattal fogadja a nőknek a háztartásba való visszatérésére ösztönző politikákat, mivel ezek célja a munkanélküliségi statisztikák csökkentése; |
| --- | --- |

1.3.5

emlékeztet arra, hogy a munka és a családi élet összeegyeztetését célzó politikák nem ellentétesek a nők munkához való jogának elismerésével, ezért sajnálattal fogadja a nőknek a háztartásba való visszatérésére ösztönző politikákat, mivel ezek célja a munkanélküliségi statisztikák csökkentése;

| 1.3.6 | megállapítja, hogy az Unió minden országában a részmunkaidős foglalkoztatás – melynek aránya a foglalkoztatás egészén belül 18 %-os a 15 tagú Unióban és 10 %-os az új tagállamokban, valamint a csatlakozni kívánó országokban – a nők osztályrésze maradt, és hogy Szlovéniától, a Cseh Köztársaságtól, Szlovákiától és Ciprustól eltekintve a többségük – úgymint a Görögországban, Portugáliában, Olaszországban, Finnországban, és Svédországban élők – saját bevallása szerint nem önként vállalta el ezt a típusú munkát és szeretne teljes munkaidőben dolgozni. Azok, akik „választották” a részmunkaidőt (több mint 40 % Dániában és Svédországban, több mint 60 % Franciaországban, Luxemburgban és az Egyesült Királyságban) a családdal szembeni kötelezettségük okán tették azt. |
| --- | --- |

1.3.6

megállapítja, hogy az Unió minden országában a részmunkaidős foglalkoztatás – melynek aránya a foglalkoztatás egészén belül 18 %-os a 15 tagú Unióban és 10 %-os az új tagállamokban, valamint a csatlakozni kívánó országokban – a nők osztályrésze maradt, és hogy Szlovéniától, a Cseh Köztársaságtól, Szlovákiától és Ciprustól eltekintve a többségük – úgymint a Görögországban, Portugáliában, Olaszországban, Finnországban, és Svédországban élők – saját bevallása szerint nem önként vállalta el ezt a típusú munkát és szeretne teljes munkaidőben dolgozni. Azok, akik „választották” a részmunkaidőt (több mint 40 % Dániában és Svédországban, több mint 60 % Franciaországban, Luxemburgban és az Egyesült Királyságban) a családdal szembeni kötelezettségük okán tették azt.

| 1.3.7 | hangsúlyozza, hogy a rugalmasság és a foglalkoztatás biztonsága között a megfelelő egyensúly megtalálása nélkülözhetetlen a lisszaboni stratégia alapvető célkitűzéseinek megvalósításához, mely a munka rugalmasabb szervezését támogatja. Teszi ezt a teljes foglalkoztatottság, a társadalmi kohézió számára kedvező feltételek megteremtése és a beilleszkedést ösztönző munkaerőpiac létrehozása érdekében. |
| --- | --- |

1.3.7

hangsúlyozza, hogy a rugalmasság és a foglalkoztatás biztonsága között a megfelelő egyensúly megtalálása nélkülözhetetlen a lisszaboni stratégia alapvető célkitűzéseinek megvalósításához, mely a munka rugalmasabb szervezését támogatja. Teszi ezt a teljes foglalkoztatottság, a társadalmi kohézió számára kedvező feltételek megteremtése és a beilleszkedést ösztönző munkaerőpiac létrehozása érdekében.

| 1.3.8 | egyetért a munka rugalmasabb megszervezésével, mely nem korlátozza a nők és a férfiak szakmai esélyegyenlőségére való törekvést az Unióban. |
| --- | --- |

1.3.8

egyetért a munka rugalmasabb megszervezésével, mely nem korlátozza a nők és a férfiak szakmai esélyegyenlőségére való törekvést az Unióban.

| 1.3.9 | egyetért a közvetett diszkrimináció fogalmának európai szinten történt meghatározásával, mely szerint az lehet egy látszólag semleges rendelkezés, kritérium vagy gyakorlat, mely azonban sajátos hátrányt vonhat maga után egyik vagy másik nem számára, mindenféle objektív és jogszerű indoklás nélkül. A közvetett diszkrimináció romboló hatású a nők számára; valójában azoktól a közérdekű politikáktól ered, melyek figyelmen kívül hagyják a nemi dimenzió integrálását, és nem számolnak kellőképpen a végrehajtáson túl a férfiakra és a nőkre gyakorolt bonyolult kihatások értékelésével; |
| --- | --- |

1.3.9

egyetért a közvetett diszkrimináció fogalmának európai szinten történt meghatározásával, mely szerint az lehet egy látszólag semleges rendelkezés, kritérium vagy gyakorlat, mely azonban sajátos hátrányt vonhat maga után egyik vagy másik nem számára, mindenféle objektív és jogszerű indoklás nélkül. A közvetett diszkrimináció romboló hatású a nők számára; valójában azoktól a közérdekű politikáktól ered, melyek figyelmen kívül hagyják a nemi dimenzió integrálását, és nem számolnak kellőképpen a végrehajtáson túl a férfiakra és a nőkre gyakorolt bonyolult kihatások értékelésével;

| 1.3.10 | megállapítja, hogy ha tagállami szinten a nemek közötti egyenlőség szempontja integrálásának elve meg is jelenik a decentralizált regionális politikák programdokumentumaiban, ezt az elvet nem alkalmazták módszeresen a programok végrehajtásánál, ahol gyakran a nemek kérdését egyszerűen csak megemlítik anélkül, hogy integrálnák azt a projektek kiválasztásába.
  Felszólítja az európai területi önkormányzatokat, hogy tulajdonítsanak nagyobb jelentőséget azoknak a változtatási lehetőségeknek, melyeket a nemek közötti egyenlőség szempontja integrálásának stratégiája lehetővé tesz a regionális politikák kidolgozásának és végrehajtásának minden szakaszában. |
| --- | --- |

1.3.10

megállapítja, hogy ha tagállami szinten a nemek közötti egyenlőség szempontja integrálásának elve meg is jelenik a decentralizált regionális politikák programdokumentumaiban, ezt az elvet nem alkalmazták módszeresen a programok végrehajtásánál, ahol gyakran a nemek kérdését egyszerűen csak megemlítik anélkül, hogy integrálnák azt a projektek kiválasztásába.

Felszólítja az európai területi önkormányzatokat, hogy tulajdonítsanak nagyobb jelentőséget azoknak a változtatási lehetőségeknek, melyeket a nemek közötti egyenlőség szempontja integrálásának stratégiája lehetővé tesz a regionális politikák kidolgozásának és végrehajtásának minden szakaszában.

| 1.4 | A nőket jobban sújtó szegénység problematikája világviszonylatban |
| --- | --- |

1.4

A nőket jobban sújtó szegénység problematikája világviszonylatban

A Régiók Bizottságának

| 1.4.1 | már volt alkalma üdvözölni az Európai Bizottság véleményét, mely szerint a férfiak és nők közötti esélyegyenlőség az EU fejlesztési és külpolitikájának egyik kulcsfontosságú célkitűzése, illetve a nemzetközileg elfogadott alapvető munkaügyi normák lényeges eleme (15).
  Nem is lehet ez másképp a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet megállapítása fényében, mely szerint a világban élő 1,3 milliárd szegény 70 %-a (azaz akik napi kevesebb, mint 1 US dollárnak megfelelő pénzösszegből élnek) nő. |
| --- | --- |

1.4.1

már volt alkalma üdvözölni az Európai Bizottság véleményét, mely szerint a férfiak és nők közötti esélyegyenlőség az EU fejlesztési és külpolitikájának egyik kulcsfontosságú célkitűzése, illetve a nemzetközileg elfogadott alapvető munkaügyi normák lényeges eleme (15).

Nem is lehet ez másképp a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet megállapítása fényében, mely szerint a világban élő 1,3 milliárd szegény 70 %-a (azaz akik napi kevesebb, mint 1 US dollárnak megfelelő pénzösszegből élnek) nő.

| 1.4.2 | Ennélfogva a Pekingi Cselekvési Program továbbra is teljes mértékben helytálló, és különösen az a négy stratégiai célkitűzés, mely speciálisan kötődik a „nők és a szegénység” kérdésköréhez:






  — | „A makrogazdasági politikák, illetve a szegénységben élő nők szükségleteire és erőfeszítéseire válaszoló fejlesztési stratégiák felülvizsgálata, elfogadása és alkalmazása |
| --- | --- | --- |

1.4.2

Ennélfogva a Pekingi Cselekvési Program továbbra is teljes mértékben helytálló, és különösen az a négy stratégiai célkitűzés, mely speciálisan kötődik a „nők és a szegénység” kérdésköréhez:

—

„A makrogazdasági politikák, illetve a szegénységben élő nők szükségleteire és erőfeszítéseire válaszoló fejlesztési stratégiák felülvizsgálata, elfogadása és alkalmazása

| — | A jogszabályok és adminisztratív eljárások felülvizsgálata a gazdasági erőforrásokhoz való jog egyenlőségének és a nők ezen erőforrásokhoz való nagyobb mértékű hozzáférésének biztosítása érdekében |
| --- | --- |

—

A jogszabályok és adminisztratív eljárások felülvizsgálata a gazdasági erőforrásokhoz való jog egyenlőségének és a nők ezen erőforrásokhoz való nagyobb mértékű hozzáférésének biztosítása érdekében

| — | A takarékoskodáshoz, valamint a hitelintézetekhez és mechanizmusokhoz való hozzáférés lehetővé tétele a nők számára |
| --- | --- |

—

A takarékoskodáshoz, valamint a hitelintézetekhez és mechanizmusokhoz való hozzáférés lehetővé tétele a nők számára

| — | A nemek sajátosságait tekintetbe vevő módszerek kidolgozása és a nőket jobban sújtó szegénység elleni küzdelem eszközeinek keresése.” |
| --- | --- |

—

A nemek sajátosságait tekintetbe vevő módszerek kidolgozása és a nőket jobban sújtó szegénység elleni küzdelem eszközeinek keresése.”

| 1.4.3 | Ezeknek a stratégiai célkitűzéseknek a megvalósítása azonban nem kellene, hogy csupán az EU kül- és fejlesztési politikáira korlátozódjon, hanem egyúttal az EU-n belül a nőket jobban sújtó szegénység elleni küzdelem alapját is képeznie kellene. |
| --- | --- |

1.4.3

Ezeknek a stratégiai célkitűzéseknek a megvalósítása azonban nem kellene, hogy csupán az EU kül- és fejlesztési politikáira korlátozódjon, hanem egyúttal az EU-n belül a nőket jobban sújtó szegénység elleni küzdelem alapját is képeznie kellene.

2.   A Régiók Bizottsága ajánlásai

A Régiók Bizottsága

| 2.1 | úgy véli, hogy a helyi és regionális önkormányzatok vannak a polgárokhoz legközelebbi szinten a kirekesztés elleni küzdelemben; |
| --- | --- |

2.1

úgy véli, hogy a helyi és regionális önkormányzatok vannak a polgárokhoz legközelebbi szinten a kirekesztés elleni küzdelemben;

| 2.2 | úgy ítéli meg, hogy természetes a szegénység jelensége elleni küzdelem, és elsőrendű fontosságú területi szinten gyökeresen kiirtani az azt okozó egyenlőtlenségeket; |
| --- | --- |

2.2

úgy ítéli meg, hogy természetes a szegénység jelensége elleni küzdelem, és elsőrendű fontosságú területi szinten gyökeresen kiirtani az azt okozó egyenlőtlenségeket;

| 2.3 | arra kéri a tagállamokat, hogy fejlesszék az olyan általános érdekű szolgáltatásokat, melyek képesek biztosítani a nők foglalkoztatását, megszilárdítani az egyének szociális védelemhez fűződő jogát és küzdeni a nőket jobban sújtó szegénység ellen; |
| --- | --- |

2.3

arra kéri a tagállamokat, hogy fejlesszék az olyan általános érdekű szolgáltatásokat, melyek képesek biztosítani a nők foglalkoztatását, megszilárdítani az egyének szociális védelemhez fűződő jogát és küzdeni a nőket jobban sújtó szegénység ellen;

| 2.4 | kiemeli, hogy a bevándorolt nők számára a szociális védelemhez való hozzáférés korlátozott, sokszor csak a bevándorolt férfiak házastársaként vagy lányaként veszik őket tekintetbe; |
| --- | --- |

2.4

kiemeli, hogy a bevándorolt nők számára a szociális védelemhez való hozzáférés korlátozott, sokszor csak a bevándorolt férfiak házastársaként vagy lányaként veszik őket tekintetbe;

| 2.5 | nagyobb odafigyelésre szólítja fel a megfelelő kormányzati szinteket a nők irányában megnyilvánuló erőszak kérdéseiben; |
| --- | --- |

2.5

nagyobb odafigyelésre szólítja fel a megfelelő kormányzati szinteket a nők irányában megnyilvánuló erőszak kérdéseiben;

| 2.6 | arra kéri a megfelelő kormányzati szinteket, hogy vegyék figyelembe a nők egyes speciális csoportjainak – fogyatékkal élő, idősebb, illetve vidéken élő nők – különleges körülményeit is, olyan megoldásokat kínálva, amelyek a csak őket érintő, egyedi nehézségekre is kitérnek. |
| --- | --- |

2.6

arra kéri a megfelelő kormányzati szinteket, hogy vegyék figyelembe a nők egyes speciális csoportjainak – fogyatékkal élő, idősebb, illetve vidéken élő nők – különleges körülményeit is, olyan megoldásokat kínálva, amelyek a csak őket érintő, egyedi nehézségekre is kitérnek.

| 2.7 | kéri a tagállamokat, hogy méltányosabb jogszabályokat hozzanak a fizetett szülői szabadság tekintetében, hogy ezzel lehetővé tegyék az apák számára, hogy aktívabban részt vegyenek a gyerekek nevelésében; |
| --- | --- |

2.7

kéri a tagállamokat, hogy méltányosabb jogszabályokat hozzanak a fizetett szülői szabadság tekintetében, hogy ezzel lehetővé tegyék az apák számára, hogy aktívabban részt vegyenek a gyerekek nevelésében;

| 2.8 | emlékeztet arra, hogy a közép- és kelet-európai államok csatlakozása az Európai Unióhoz várakozást keltett az ezen országokban élő nők számára a tekintetben, hogy a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó európai jogszabályok átvétele nagyobb egyenlőséget eredményez, és újabb lehetőségeket nyújt számukra;
  ezért javasolja a nemek szerint bontott statisztikák kidolgozását, továbbá annak tanulmányozását, hogy az 1989 óta rendszerváltáson átment tagállamok gazdasági és politikai átalakulása milyen hatással volt a férfiak és nők közötti egyenlőség valós helyzetére. Ez a tanulmány „A nemek közötti egyenlőség európai intézete” munkaprogramjába illeszkedne; |
| --- | --- |

2.8

emlékeztet arra, hogy a közép- és kelet-európai államok csatlakozása az Európai Unióhoz várakozást keltett az ezen országokban élő nők számára a tekintetben, hogy a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó európai jogszabályok átvétele nagyobb egyenlőséget eredményez, és újabb lehetőségeket nyújt számukra;

ezért javasolja a nemek szerint bontott statisztikák kidolgozását, továbbá annak tanulmányozását, hogy az 1989 óta rendszerváltáson átment tagállamok gazdasági és politikai átalakulása milyen hatással volt a férfiak és nők közötti egyenlőség valós helyzetére. Ez a tanulmány „A nemek közötti egyenlőség európai intézete” munkaprogramjába illeszkedne;

| 2.9 | sajnálatát fejezi ki a vallási fundamentalizmusok – egy évtizede minden területi önkormányzat által észlelt – növekvő befolyása miatt, amelyek a szexualitáshoz és a szaporodáshoz fűződő jogok területén korlátozni akarják vagy meg akarják szüntetni a nők jogait; |
| --- | --- |

2.9

sajnálatát fejezi ki a vallási fundamentalizmusok – egy évtizede minden területi önkormányzat által észlelt – növekvő befolyása miatt, amelyek a szexualitáshoz és a szaporodáshoz fűződő jogok területén korlátozni akarják vagy meg akarják szüntetni a nők jogait;

| 2.10 | rámutat, hogy az Európai Unió gazdaságának fejlődése és jóléte szempontjából elengedhetetlenül fontos a nőket arra ösztönözni, hogy ragadják meg a vállalkozás által kínált lehetőségeket, ezáltal betöltve a nemek között tátongó rést az európai foglalkoztatásban, valamint az, hogy a megfelelő kormányzati szintek támogassák a nőket az új technológiákhoz való hozzáférésben; |
| --- | --- |

2.10

rámutat, hogy az Európai Unió gazdaságának fejlődése és jóléte szempontjából elengedhetetlenül fontos a nőket arra ösztönözni, hogy ragadják meg a vállalkozás által kínált lehetőségeket, ezáltal betöltve a nemek között tátongó rést az európai foglalkoztatásban, valamint az, hogy a megfelelő kormányzati szintek támogassák a nőket az új technológiákhoz való hozzáférésben;

| 2.11 | hangsúlyozza ugyanakkor, hogy a legszegényebb nők hozzáférése ezekhez a lehetőségekhez korlátozott, mégpedig kiszolgáltatottságuk, társadalmi instabilitásuk és általánosságban a velük szembeni bizalom hiánya okán, mely a vállalkozásalapítás és tevékenység megkezdése finanszírozásához való hozzáférés, illetve a hitelek nyújtása terén nyilvánul meg. |
| --- | --- |

2.11

hangsúlyozza ugyanakkor, hogy a legszegényebb nők hozzáférése ezekhez a lehetőségekhez korlátozott, mégpedig kiszolgáltatottságuk, társadalmi instabilitásuk és általánosságban a velük szembeni bizalom hiánya okán, mely a vállalkozásalapítás és tevékenység megkezdése finanszírozásához való hozzáférés, illetve a hitelek nyújtása terén nyilvánul meg.

| 2.12 | arra kéri a megfelelő kormányzati szinteket, hogy teremtsék meg a nők politikai szerepvállalásának előmozdításához szükséges feltételeket; |
| --- | --- |

2.12

arra kéri a megfelelő kormányzati szinteket, hogy teremtsék meg a nők politikai szerepvállalásának előmozdításához szükséges feltételeket;

| 2.13 | elsőrendű fontosságúnak véli hatékony eszközök létrehozását annak érdekében, hogy az egyenlőtlenségek ellen már a kezdeteknél fel lehessen lépni. A leghátrányosabb helyzetűek kirekesztettségének fő okai a következők:






  — | a nők túl nagy számban vannak jelen a kevesebb képzettséget igénylő munkahelyeken, ami nemcsak a nem megfelelő szakmai orientáció eredménye, hanem annak is, hogy gyakran nem ismerik el képzettségüket, és amikor ezeken a munkahelyeken dolgoznak, már ott is maradnak, a fejlődés lehetősége nélkül; |
| --- | --- | --- |

2.13

elsőrendű fontosságúnak véli hatékony eszközök létrehozását annak érdekében, hogy az egyenlőtlenségek ellen már a kezdeteknél fel lehessen lépni. A leghátrányosabb helyzetűek kirekesztettségének fő okai a következők:

—

a nők túl nagy számban vannak jelen a kevesebb képzettséget igénylő munkahelyeken, ami nemcsak a nem megfelelő szakmai orientáció eredménye, hanem annak is, hogy gyakran nem ismerik el képzettségüket, és amikor ezeken a munkahelyeken dolgoznak, már ott is maradnak, a fejlődés lehetősége nélkül;

| — | a kényszerű részmunkaidő arányának növekedése, amely annál is inkább bünteti a nőket, mivel sokszor a munkaidő-beosztás változásával jár, és ezzel még nehezebbé teszi a munka, a családi feladatok és a társadalmi életben való részvétel összeegyeztetését; |
| --- | --- |

—

a kényszerű részmunkaidő arányának növekedése, amely annál is inkább bünteti a nőket, mivel sokszor a munkaidő-beosztás változásával jár, és ezzel még nehezebbé teszi a munka, a családi feladatok és a társadalmi életben való részvétel összeegyeztetését;

| — | a nők munkájának természete, mely a munkába való beilleszkedésen túl a létbizonytalanság okai között is szerepel; |
| --- | --- |

—

a nők munkájának természete, mely a munkába való beilleszkedésen túl a létbizonytalanság okai között is szerepel;

| — | a kisgyermekek és eltartott idősek elhelyezésének nem megfelelő és elégtelen volta; a pénzügyi szempontból elérhető minőségi gyermekmegőrzési lehetőségek megléte feltétele a munkába és a társadalmi életbe való beilleszkedésnek. |
| --- | --- |

—

a kisgyermekek és eltartott idősek elhelyezésének nem megfelelő és elégtelen volta; a pénzügyi szempontból elérhető minőségi gyermekmegőrzési lehetőségek megléte feltétele a munkába és a társadalmi életbe való beilleszkedésnek.

A Régiók Bizottsága

| 2.14 | elsődleges fontosságúnak ítéli az EU-n belüli és azon kívüli női elszegényedés elleni harc keretén belül a következő prioritások meghatározását: egyenlő hozzáférés az oktatáshoz, a női írástudatlanság felszámolása, a nők hozzáférésének javítása a szakképzéshez, a tudományos-technikai oktatáshoz, illetve a felnőttképzéshez, a nők hozzáférése az új információs technológiákhoz, különös tekintettel a vidéki népességre. |
| --- | --- |

2.14

elsődleges fontosságúnak ítéli az EU-n belüli és azon kívüli női elszegényedés elleni harc keretén belül a következő prioritások meghatározását: egyenlő hozzáférés az oktatáshoz, a női írástudatlanság felszámolása, a nők hozzáférésének javítása a szakképzéshez, a tudományos-technikai oktatáshoz, illetve a felnőttképzéshez, a nők hozzáférése az új információs technológiákhoz, különös tekintettel a vidéki népességre.

| 2.15 | úgy véli, hogy a nők tehetségét a regionális fejlesztés egyik motorjává kell tenni:






  — | a munkaidő, a családi és a magánélet összeegyeztethetősége jelentősen hozzájárul a tevékenységi szintek és a születésszámok növekedéséhez, |
| --- | --- | --- |

2.15

úgy véli, hogy a nők tehetségét a regionális fejlesztés egyik motorjává kell tenni:

—

a munkaidő, a családi és a magánélet összeegyeztethetősége jelentősen hozzájárul a tevékenységi szintek és a születésszámok növekedéséhez,

| — | sok szülőképes korú nőnek „választania” kell a karrier és a gyermeknevelés között, |
| --- | --- |

—

sok szülőképes korú nőnek „választania” kell a karrier és a gyermeknevelés között,

| — | a dolgozó szülőket támogató megfelelő politikák emelhetnék a születések számát és a foglalkoztatottsági arányt, |
| --- | --- |

—

a dolgozó szülőket támogató megfelelő politikák emelhetnék a születések számát és a foglalkoztatottsági arányt,

| — | azoknak a nőknek, akik úgy döntenek, hogy minden idejüket gyermeküknek szentelik az iskolás kort megelőző időszakban, lehetőséget kellene biztosítani a tanácsadáshoz és képzéshez való hozzáféréshez, ezáltal megkönnyítve számukra a munkaerőpiacra történő visszatérésüket, és a lehető legkisebbre csökkentve a szakmai előmenetelükre gyakorolt hatást. |
| --- | --- |

—

azoknak a nőknek, akik úgy döntenek, hogy minden idejüket gyermeküknek szentelik az iskolás kort megelőző időszakban, lehetőséget kellene biztosítani a tanácsadáshoz és képzéshez való hozzáféréshez, ezáltal megkönnyítve számukra a munkaerőpiacra történő visszatérésüket, és a lehető legkisebbre csökkentve a szakmai előmenetelükre gyakorolt hatást.

| 2.16 | szükségesnek tartja a karrierjüket megszakított nők munkaerőpiacra történő visszatérése elé gördített akadályok – egyenlőtlen hozzáférés a lakhatási, képzési, felzárkóztatási és munkalehetőségekhez, koron alapuló megkülönböztetés a munkaerőpiacon, családi terhek – elleni küzdelmet. |
| --- | --- |

2.16

szükségesnek tartja a karrierjüket megszakított nők munkaerőpiacra történő visszatérése elé gördített akadályok – egyenlőtlen hozzáférés a lakhatási, képzési, felzárkóztatási és munkalehetőségekhez, koron alapuló megkülönböztetés a munkaerőpiacon, családi terhek – elleni küzdelmet.

A Régiók Bizottsága

| 2.17 | megerősíti elkötelezettségét a szubszidiaritás elvének legszigorúbb tiszteletben tartása mellett:
  a közösségi jogszabályozásnak biztosítania kell a helyi önkormányzatok választási szabadságát előjogaik szervezési és végrehajtási szabályaira vonatkozóan, összhangban a nemzeti jogrendszerek rendelkezéseivel;
  a decentralizáció összefüggésében a helyi és regionális önkormányzatok alkotják a megfelelő szintet – képviselőik hálózatán keresztül – a helyi közösségekkel folytatandó párbeszéd elősegítéséhez, az igények felméréséhez, illetve a férfiak és nők közötti esélyegyenlőtlenség problémáira való gyakorlati megoldások felkínálásához; |
| --- | --- |

2.17

megerősíti elkötelezettségét a szubszidiaritás elvének legszigorúbb tiszteletben tartása mellett:

a közösségi jogszabályozásnak biztosítania kell a helyi önkormányzatok választási szabadságát előjogaik szervezési és végrehajtási szabályaira vonatkozóan, összhangban a nemzeti jogrendszerek rendelkezéseivel;

a decentralizáció összefüggésében a helyi és regionális önkormányzatok alkotják a megfelelő szintet – képviselőik hálózatán keresztül – a helyi közösségekkel folytatandó párbeszéd elősegítéséhez, az igények felméréséhez, illetve a férfiak és nők közötti esélyegyenlőtlenség problémáira való gyakorlati megoldások felkínálásához;

| 2.18 | arra ösztönzi a közösségi költségvetési hatóságot, hogy csökkentse a férfiak és nők esélyegyenlőségének megvalósításához kapcsolódó közösségi programok keretében benyújtott projektek támogatható jogosultsági küszöbét, de anélkül, hogy annak felső határát is csökkentené. Mindezt oly módon, hogy a projektek mérete – nevezetesen a bevált gyakorlatok cseréjére irányulóké, továbbá a decentralizált együttműködési projektekbe illeszkedőké – összhangba kerüljön azzal a társfinanszírozással, amelyet a helyi és regionális szinten aktív civil szervezetek képesek mobilizálni. Egyébiránt a helyi, regionális vagy nemzeti szinten aktív és nemzetek fölötti szintű projektek kezelésére képes nőszervezeteknek hozzá kell tudniuk férni a projektek finanszírozásához, és nem zárhatók ki azért, mert nem európai szinten szerveződnek; |
| --- | --- |

2.18

arra ösztönzi a közösségi költségvetési hatóságot, hogy csökkentse a férfiak és nők esélyegyenlőségének megvalósításához kapcsolódó közösségi programok keretében benyújtott projektek támogatható jogosultsági küszöbét, de anélkül, hogy annak felső határát is csökkentené. Mindezt oly módon, hogy a projektek mérete – nevezetesen a bevált gyakorlatok cseréjére irányulóké, továbbá a decentralizált együttműködési projektekbe illeszkedőké – összhangba kerüljön azzal a társfinanszírozással, amelyet a helyi és regionális szinten aktív civil szervezetek képesek mobilizálni. Egyébiránt a helyi, regionális vagy nemzeti szinten aktív és nemzetek fölötti szintű projektek kezelésére képes nőszervezeteknek hozzá kell tudniuk férni a projektek finanszírozásához, és nem zárhatók ki azért, mert nem európai szinten szerveződnek;

| 2.19 | a területi önkormányzatok javára speciális programok létrehozását javasolja, melyek célja az önkormányzatok ösztönzése a következők megvalósítására:






  — | az esélyegyenlőség nézőpontjának minden területi politikába és kidolgozásuk minden állomásába történő beépítését célzó programok (gender mainstreaming); |
| --- | --- | --- |

2.19

a területi önkormányzatok javára speciális programok létrehozását javasolja, melyek célja az önkormányzatok ösztönzése a következők megvalósítására:

—

az esélyegyenlőség nézőpontjának minden területi politikába és kidolgozásuk minden állomásába történő beépítését célzó programok (gender mainstreaming);

| — | arra irányuló programok, hogy az önkormányzatok költségvetésének felállításában jobban vegyék figyelembe a nők szükségleteit és az erőforrások nemek szerinti felosztását (gender budgeting); |
| --- | --- |

—

arra irányuló programok, hogy az önkormányzatok költségvetésének felállításában jobban vegyék figyelembe a nők szükségleteit és az erőforrások nemek szerinti felosztását (gender budgeting);

| — | figyelemfelkeltő programok a képviselők számára, valamint képzési programok a területi közigazgatásban dolgozók számára, hogy gyakorolhassák a nemek egyenlőségének politikáját; |
| --- | --- |

—

figyelemfelkeltő programok a képviselők számára, valamint képzési programok a területi közigazgatásban dolgozók számára, hogy gyakorolhassák a nemek egyenlőségének politikáját;

| — | nemzetek fölötti együttműködés a legjobb gyakorlatok megismertetésével a nemek egyenlősége területén; |
| --- | --- |

—

nemzetek fölötti együttműködés a legjobb gyakorlatok megismertetésével a nemek egyenlősége területén;

| — | új irányítási és kormányzati formák, melyek révén a nők eljuthatnak minden döntéshozó testület legmagasabb szintjéhez, e kérdések jobb politikai kezelésének megvalósulása érdekében; |
| --- | --- |

—

új irányítási és kormányzati formák, melyek révén a nők eljuthatnak minden döntéshozó testület legmagasabb szintjéhez, e kérdések jobb politikai kezelésének megvalósulása érdekében;

| 2.20 | javasolja, hogy az Európai Bizottság dolgozzon ki egy olyan kézikönyvet a bevált gyakorlatokról az európai területi önkormányzatok számára, mely a nemek közötti egyenlőség politikájának megvalósítására vonatkozik; |
| --- | --- |

2.20

javasolja, hogy az Európai Bizottság dolgozzon ki egy olyan kézikönyvet a bevált gyakorlatokról az európai területi önkormányzatok számára, mely a nemek közötti egyenlőség politikájának megvalósítására vonatkozik;

| 2.21 | felszólítja az európai területi önkormányzatokat, hogy a nemek egyenlőségének politikáját tegyék decentralizációs együttműködési programjaik teljes értékű alkotórészévé, például olyan projekteken keresztül, melyek középpontjában a nők oktatáshoz vagy a kereskedelmi tevékenységek mikro-finanszírozásához való hozzáférése áll; |
| --- | --- |

2.21

felszólítja az európai területi önkormányzatokat, hogy a nemek egyenlőségének politikáját tegyék decentralizációs együttműködési programjaik teljes értékű alkotórészévé, például olyan projekteken keresztül, melyek középpontjában a nők oktatáshoz vagy a kereskedelmi tevékenységek mikro-finanszírozásához való hozzáférése áll;

| 2.22 | tudomásul veszi az Európai Bizottság által 2005. május 31-én előterjesztett „A Mindenki Számára Biztosítandó Esélyegyenlőség Európai Éve (2007) – Az Igazságos Társadalom irányában” című határozati javaslatot, melyről az RB különálló véleményt bocsát majd ki.
  Mindazonáltal ahhoz, hogy a 2007-es esztendő új lökést adhasson a megkülönböztetésmentesség, és azon belül is a nemek szerinti diszkrimináció elleni európai jogszabályok konkrét végrehajtásának, a Régiók Bizottsága felhívja a többi európai intézményt, hogy vegyék igénybe az RB-t mint az európai területi önkormányzatok összekötőjét mind az információ, mind az intézkedések terén. |
| --- | --- |

2.22

tudomásul veszi az Európai Bizottság által 2005. május 31-én előterjesztett „A Mindenki Számára Biztosítandó Esélyegyenlőség Európai Éve (2007) – Az Igazságos Társadalom irányában” című határozati javaslatot, melyről az RB különálló véleményt bocsát majd ki.

Mindazonáltal ahhoz, hogy a 2007-es esztendő új lökést adhasson a megkülönböztetésmentesség, és azon belül is a nemek szerinti diszkrimináció elleni európai jogszabályok konkrét végrehajtásának, a Régiók Bizottsága felhívja a többi európai intézményt, hogy vegyék igénybe az RB-t mint az európai területi önkormányzatok összekötőjét mind az információ, mind az intézkedések terén.

| 2.23 | emlékeztet a 2007–2013-as időszak pénzügyi tervében szereplő területi kohézió feltétlen szükségességére, továbbá kiemeli annak fontosságát, hogy a strukturális alapok továbbra is támogassák a nők helyi kezdeményezéseit, különösen az EU legelmaradottabb régióiban. |
| --- | --- |

2.23

emlékeztet a 2007–2013-as időszak pénzügyi tervében szereplő területi kohézió feltétlen szükségességére, továbbá kiemeli annak fontosságát, hogy a strukturális alapok továbbra is támogassák a nők helyi kezdeményezéseit, különösen az EU legelmaradottabb régióiban.

Brüsszel, 2005. október 13.

A Régiók Bizottsága

elnöke

Peter STRAUB

---

(1)  Hivatkozások a hatályban lévő szerződésekre (Nizzai Szerződés)

1

(2)  HL L 17., 2001.1.19., 22. o.

2

(3)  HL C 144., 2001.5.16., 47. o. [COM(2000) 335 final – 2000/0143 (CNS)].

3

(4)  HL C 121., 2003.4.30., 25. o. [COM(2003) 657 final – 2003/0265 (CNS)]

4

(5)  HL C 318., 2004.12.22., 15. o. [COM(2003) 840 final]

5

(6)  HL C 71., 2005.3.23., 62. o. [COM(2004) 379 final]

6

(7)  HL C 164., 2005.7.5., 48. o. [COM(2004) 493 final – 2004/0165 (COD)]

7

(8)  HL C 164., 2005.7.5., 48. o. [COM(2004) 488 final – 2004/0158 (COD)]

8

(9)  [COM(2005) 33 final]

9

(10)  25-ök Európája: a szegénységi küszöböt az egy főre jutó nemzeti jövedelem 60 %-ában állapították meg (társadalmi juttatásokkal együtt). Eurostat (2001).

10

(11)  Az EU-ban 44 % az aktív nők aránya.

11

(12)  Eurostat (2003). Az eltérés 4 % (Málta) és 25 % (Ciprus) közötti sávban mozog.

12

(13)  A 65 évesnél idősebbek 60 %-a és a 75 évesnél idősebbek majdnem 2/3-a.

13

(14)  Például a nők nyugdíja Franciaországban átlagosan 848 euró a férfiak 1 416 eurós havi nyugdíjával szemben (42 %-os eltérés); Spanyolországban ez 37 % (405 euró 650 euróval szemben), Ausztriában pedig 734 az 1 334-hez képest.

14

(15)  Vélemény „A globalizáció szociális dimenziója – hogyan járul hozzá az EU politikája ahhoz, hogy az előnyök mindenki számára érezhetőek legyenek” című európai bizottsági közleményről (COM(2004)383 final)

15

---

| 4.4.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 81/42 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 81/42

---

Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: „Javaslat a Horvátországgal létrehozott európai partnerségben szereplő elvekről, prioritásokról és feltételekről szóló tanácsi határozatra”

(2006/C 81/11)

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA,

TEKINTETTEL a Horvátországgal létrehozott európai partnerségben szereplő elvekről, prioritásokról és feltételekről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatra (COM(2004) 275 final);

TEKINTETTEL az Európai Bizottság 2004. november 17-i határozatára, mely szerint az Európai Közösséget létrehozó szerződés 265. cikkének (1) bekezdése alapján kikéri a Régiók Bizottságának véleményét,

TEKINTETTEL Elnökségének 2004. június 15-i határozatára, melyben megbízza a „Külkapcsolatok” szakbizottságot vélemény kidolgozásával a következő témában: „Az Európai Bizottság stratégiai dokumentuma a bővítési folyamat eredményeiről”;

TEKINTETTEL a 2003. júniusi theszaloníki, illetve a 2004. decemberi brüsszeli Európai Tanács elnökségének következtetéseire;

TEKINTETTEL a Horvátországgal létrehozott európai partnerségben szereplő elvekről, prioritásokról és feltételekről szóló 2004. szeptember 13-i tanácsi határozatra;

TEKINTETTEL az Európai Parlament jelentésére Horvátország csatlakozási kérelméről az Európai Unióhoz (A5-0206/2004);

TEKINTETTEL az Európai Bizottság 2003-as jelentésére a stabilizációról és a társulásról;

TEKINTETTEL az Európai Bizottság 2004. áprilisi közleményére: Vélemény Horvátország európai uniós tagsági kérelméről (COM (2004) 257 final);

TEKINTETTEL a Tanács határozatára a társulási és stabilizációs megállapodás megkötéséről az Európai Közösségek és tagállamaik, illetve a Horvát Köztársaság között;

TEKINTETTEL a Tanácsnak a Horvátországgal való csatlakozási tárgyalások megkezdéséről szóló 2005. október 3-i döntésére;

TEKINTETTEL az EU/Horvátország parlamenti vegyes bizottság által 2005. október 5-én elfogadott nyilatkozatokra és ajánlásokra;

TEKINTETTEL a „Külkapcsolatok” szakbizottság által 2005. június 30-án elfogadott véleménytervezetre (CdR 499/2004 rev. 2.; előadó: Isidoro Gottardo, Friuli-Venezia Giulia regionális tanácsának tagja, IT/EPP);

MIVEL Horvátország Európai Unióhoz való csatlakozásának perspektívája értéket képvisel az Európai Unió számára, mivel növeli a Balkán stabilitását és erősíti demokráciáját, példaként szolgál a régió többi országa számára;

MIVEL a demokratikus alapelvek, a jogállamiság, az emberi jogok, a kisebbségek jogai és az alapvető szabadságok tiszteletben tartása elengedhetetlen, ha egy ország élvezni akarja a Közösség támogatását intézményeinek erősítéséhez és az Európai Unióhoz való csatlakozás előkészítéséhez,

a 2005. október 12–13-án tartott 61. plenáris ülésén (az október 13-i ülésnapon) elfogadta a következő véleményt:

A Régiók Bizottsága észrevételei és ajánlásai

A Régiók Bizottsága:

1.   A Horvátországgal létrehozott európai partnerségben szereplő elvek, prioritások és feltételek

| 1.1 | üdvözli az európai partnerség theszaloníki menetrenden alapuló elindítását a Nyugat-Balkán számára, valamint az Európai Bizottság által Horvátország számára kiemelt prioritásokat; és azt várja, hogy a rövid távú prioritásokat és különösen az olyan politikai prioritásokat illetően, mint például a demokrácia, a jogállamiság, az emberi jogok vagy a kisebbségek védelme, bevonják a kitűzött időszak végén elvégzendő értékelésbe; |
| --- | --- |

1.1

üdvözli az európai partnerség theszaloníki menetrenden alapuló elindítását a Nyugat-Balkán számára, valamint az Európai Bizottság által Horvátország számára kiemelt prioritásokat; és azt várja, hogy a rövid távú prioritásokat és különösen az olyan politikai prioritásokat illetően, mint például a demokrácia, a jogállamiság, az emberi jogok vagy a kisebbségek védelme, bevonják a kitűzött időszak végén elvégzendő értékelésbe;

| 1.2 | hangsúlyozza, hogy az igazgatási kapacitások kiépítésére és az igazgatási személyzet képzésére feltétlenül szükség van Horvátországban, hogy az ország megfelelhessen a csatlakozási kötelezettségekből eredő prioritásoknak és felvállalhassa a korrupció ellen szükséges küzdelmet; |
| --- | --- |

1.2

hangsúlyozza, hogy az igazgatási kapacitások kiépítésére és az igazgatási személyzet képzésére feltétlenül szükség van Horvátországban, hogy az ország megfelelhessen a csatlakozási kötelezettségekből eredő prioritásoknak és felvállalhassa a korrupció ellen szükséges küzdelmet;

| 1.3 | ezzel összefüggésben úgy tekinti, hogy az EU tagállamainak regionális és helyi intézményeivel való együttműködés az egyik olyan eszköz, amely felhasználható a közigazgatás munkájának javítására; felszólítja ezért a Stabilizációs és Társulási Tanácsot, hogy használja ki azt is, hogy e területen széles körű szakértelemmel rendelkezik; |
| --- | --- |

1.3

ezzel összefüggésben úgy tekinti, hogy az EU tagállamainak regionális és helyi intézményeivel való együttműködés az egyik olyan eszköz, amely felhasználható a közigazgatás munkájának javítására; felszólítja ezért a Stabilizációs és Társulási Tanácsot, hogy használja ki azt is, hogy e területen széles körű szakértelemmel rendelkezik;

| 1.4 | üdvözli a horvát társadalom szerves részét alkotó nemzeti kisebbségeknek nyújtott alkotmányos garanciákat és azok szükséges képviseletét az országos, regionális és a helyi kormányzatban, valamint a roma kisebbség védelmére tett erőfeszítéseket; ugyancsak üdvözli a kisebbségek és a központi kormányzat képviselőiből álló minisztériumközi vegyes bizottságok létrehozását; |
| --- | --- |

1.4

üdvözli a horvát társadalom szerves részét alkotó nemzeti kisebbségeknek nyújtott alkotmányos garanciákat és azok szükséges képviseletét az országos, regionális és a helyi kormányzatban, valamint a roma kisebbség védelmére tett erőfeszítéseket; ugyancsak üdvözli a kisebbségek és a központi kormányzat képviselőiből álló minisztériumközi vegyes bizottságok létrehozását;

| 1.5 | hangsúlyozza, hogy ahol bennszülött vagy egyéb, nyelvi kisebbséghez tartozó, nem horvát közösségek élnek, a helyi közigazgatási szerveknél mindenütt biztosítani kell a kétnyelvűséget; hangsúlyozza ezért, hogy a régiók, városok és egyéb helységek területéről szóló törvényt összhangba kell hozni a nemzeti kisebbségek jogairól szóló alkotmányos jogszabályokkal, valamint a nemzeti kisebbségek nyelvéről szóló törvényekkel, hogy azokban a régiókban, városokban és egyéb helységekben, amelyek jogszabályaikban a horvátot és a kisebbségi nyelvet is hivatalos nyelvként jelölik meg, hatékonyan használni lehessen a két nyelvet; |
| --- | --- |

1.5

hangsúlyozza, hogy ahol bennszülött vagy egyéb, nyelvi kisebbséghez tartozó, nem horvát közösségek élnek, a helyi közigazgatási szerveknél mindenütt biztosítani kell a kétnyelvűséget; hangsúlyozza ezért, hogy a régiók, városok és egyéb helységek területéről szóló törvényt összhangba kell hozni a nemzeti kisebbségek jogairól szóló alkotmányos jogszabályokkal, valamint a nemzeti kisebbségek nyelvéről szóló törvényekkel, hogy azokban a régiókban, városokban és egyéb helységekben, amelyek jogszabályaikban a horvátot és a kisebbségi nyelvet is hivatalos nyelvként jelölik meg, hatékonyan használni lehessen a két nyelvet;

| 1.6 | felhív a központi és helyi hatóságok közötti koordináció és együttműködés nyilvános kiértékelésére a menekültek visszatérését, a házak újjáépítését és újbóli birtokba vételét, az elveszett bérleti és/vagy birtokbavételi jogokért kárpótlást nyújtó jogszabályok végrehajtását és a foglalkoztatás területén a nemzeti vagy etnikai csoporthoz való tartozás alapján történő megkülönböztetés elleni harcot illetően – mindez alapvető a visszatérők újbóli társadalmi és gazdasági integrációjához, amit regionális programokra kell alapozni és a helyi fejlesztés szerves részének kell tekinteni; |
| --- | --- |

1.6

felhív a központi és helyi hatóságok közötti koordináció és együttműködés nyilvános kiértékelésére a menekültek visszatérését, a házak újjáépítését és újbóli birtokba vételét, az elveszett bérleti és/vagy birtokbavételi jogokért kárpótlást nyújtó jogszabályok végrehajtását és a foglalkoztatás területén a nemzeti vagy etnikai csoporthoz való tartozás alapján történő megkülönböztetés elleni harcot illetően – mindez alapvető a visszatérők újbóli társadalmi és gazdasági integrációjához, amit regionális programokra kell alapozni és a helyi fejlesztés szerves részének kell tekinteni;

| 1.7 | megjegyzi, hogy a horvátországi nemzeti kisebbségek azt követelik, hogy a választási törvény ismerje el az ország kisebbségeinek az alkotmányban és a nemzeti kisebbségekről szóló alkotmányos jogszabályokban foglaltak szerinti kettős – politikai és etnikai – szavazati jogát; |
| --- | --- |

1.7

megjegyzi, hogy a horvátországi nemzeti kisebbségek azt követelik, hogy a választási törvény ismerje el az ország kisebbségeinek az alkotmányban és a nemzeti kisebbségekről szóló alkotmányos jogszabályokban foglaltak szerinti kettős – politikai és etnikai – szavazati jogát;

| 1.8 | hangsúlyozza, hogy a közszolgálati rádiókban és televíziókban megfelelően meg kell jelennie a horvátországi etnikai pluralizmusnak. |
| --- | --- |

1.8

hangsúlyozza, hogy a közszolgálati rádiókban és televíziókban megfelelően meg kell jelennie a horvátországi etnikai pluralizmusnak.

2.   A Stabilizációs és Társulási Megállapodás (SAA) hatálybalépése

| 2.1 | üdvözli a Horvát Köztársasággal kötött, az előcsatlakozási időszak során az EU és Horvátország közötti kapcsolatok jogi keretét képező Stabilizációs és Társulási Megállapodás 2005. február 1-jei hatálybalépését, és reméli, hogy az SAA valóban előreviszi majd az integrációs folyamatot, miközben széles körű partnerséget kínálva és a végrehajtásba a horvátországi regionális és helyi önkormányzatokat is bevonva erősíti a felek közti kapcsolatokat; |
| --- | --- |

2.1

üdvözli a Horvát Köztársasággal kötött, az előcsatlakozási időszak során az EU és Horvátország közötti kapcsolatok jogi keretét képező Stabilizációs és Társulási Megállapodás 2005. február 1-jei hatálybalépését, és reméli, hogy az SAA valóban előreviszi majd az integrációs folyamatot, miközben széles körű partnerséget kínálva és a végrehajtásba a horvátországi regionális és helyi önkormányzatokat is bevonva erősíti a felek közti kapcsolatokat;

| 2.2 | rámutat, hogy az SAA mindenekelőtt stabilizációs és társulási parlamenti bizottság felállítását írja elő, ami a felek közötti politikai párbeszéd kialakulását célozza, hogy „a szolidaritás szoros kapcsai és új együttműködési formák” jöjjenek létre (1); |
| --- | --- |

2.2

rámutat, hogy az SAA mindenekelőtt stabilizációs és társulási parlamenti bizottság felállítását írja elő, ami a felek közötti politikai párbeszéd kialakulását célozza, hogy „a szolidaritás szoros kapcsai és új együttműködési formák” jöjjenek létre (1);

| 2.3 | megemlíti mindenekelőtt az SAA-ban kifejezett szándékot a felek közötti politikai párbeszéd ösztönzésére „bármely más eszközzel, amely hasznosan járulhatna hozzá e párbeszéd állandósításához, fejlesztéséhez és bővítéséhez” (2); |
| --- | --- |

2.3

megemlíti mindenekelőtt az SAA-ban kifejezett szándékot a felek közötti politikai párbeszéd ösztönzésére „bármely más eszközzel, amely hasznosan járulhatna hozzá e párbeszéd állandósításához, fejlesztéséhez és bővítéséhez” (2);

| 2.4 | sajnálja ugyanakkor, hogy – a korábbi tagjelölt országok esetétől eltérően – sem az SAA, sem a Stabilizációs és Társulási Tanács, sem a Tanács saját működési szabályzatát illető határozata nem rendelkezik kifejezetten arról, hogy regionális és helyi képviselők részvételével társulási bizottságot kellene létrehozni; |
| --- | --- |

2.4

sajnálja ugyanakkor, hogy – a korábbi tagjelölt országok esetétől eltérően – sem az SAA, sem a Stabilizációs és Társulási Tanács, sem a Tanács saját működési szabályzatát illető határozata nem rendelkezik kifejezetten arról, hogy regionális és helyi képviselők részvételével társulási bizottságot kellene létrehozni;

| 2.5 | felhívja ezért a Stabilizációs és Társulási Tanácsot, annak érdekében, hogy hasznosan járuljon hozzá a politikai párbeszéd állandósításához, fejlesztéséhez és bővítéséhez (3), próbáljon meg létrehozni egy RB–Horvátország konzultatív vegyes bizottságot, amely ösztönözné a politikai párbeszédet, Horvátország és az Európai Unió közeledését, a regionális együttműködést és a jószomszédi kapcsolatok kialakulását, a szubszidiaritás kultúráját és a helyi demokrácia fejlődését. |
| --- | --- |

2.5

felhívja ezért a Stabilizációs és Társulási Tanácsot, annak érdekében, hogy hasznosan járuljon hozzá a politikai párbeszéd állandósításához, fejlesztéséhez és bővítéséhez (3), próbáljon meg létrehozni egy RB–Horvátország konzultatív vegyes bizottságot, amely ösztönözné a politikai párbeszédet, Horvátország és az Európai Unió közeledését, a regionális együttműködést és a jószomszédi kapcsolatok kialakulását, a szubszidiaritás kultúráját és a helyi demokrácia fejlődését.

3.   A csatlakozási tárgyalások megnyitása

| 3.1 | rámutat, hogy a tárgyalások kölcsönös, végső célja Horvátország teljes jogú európai uniós tagsága; |
| --- | --- |

3.1

rámutat, hogy a tárgyalások kölcsönös, végső célja Horvátország teljes jogú európai uniós tagsága;

| 3.2 | bízik abban, hogy bármely bevezetett átmeneti intézkedés vagy védzáradék tiszteletben tartja majd az EU érdekeit, különös tekintettel a versenyre és a belső piac működésére; |
| --- | --- |

3.2

bízik abban, hogy bármely bevezetett átmeneti intézkedés vagy védzáradék tiszteletben tartja majd az EU érdekeit, különös tekintettel a versenyre és a belső piac működésére;

| 3.3 | hangsúlyozza Horvátország természetes alkalmasságát az EU-tagságra és a horvát nép őszinte vágyát az EU-csatlakozásra, és azon tényt, hogy a csatlakozási tárgyalások megkezdésének köszönhetően elkerülhetővé vált, hogy végül ez a vágy letörjön, illetve, hogy a régió politikai stabilizálódásának folyamata lelassuljon; |
| --- | --- |

3.3

hangsúlyozza Horvátország természetes alkalmasságát az EU-tagságra és a horvát nép őszinte vágyát az EU-csatlakozásra, és azon tényt, hogy a csatlakozási tárgyalások megkezdésének köszönhetően elkerülhetővé vált, hogy végül ez a vágy letörjön, illetve, hogy a régió politikai stabilizálódásának folyamata lelassuljon;

| 3.4 | üdvözli, hogy megkezdődtek a csatlakozási tárgyalások Horvátországgal azon politikai döntés alapján, amely kellőképpen számításba vette a koppenhágai kritériumoknak és a Tanács által 1997-ben lefektetett stabilitási és társulási kritériumoknak való megfelelést (együttműködés a volt Jugoszláviával foglalkozó nemzetközi büntetőtörvényszékkel és regionális együttműködés, melyek a Horvátországgal aláírt Stabilitási és Társulási Megállapodás integráns részét képezik); továbbá hangsúlyozza azt, hogy a tárgyalások során figyelemmel kell kísérni és tovább kell szilárdítani a kisebbségek jogait, a menekültek visszatérésével kapcsolatos politikát és a megkülönböztetés-mentességet a közösségi polgárok ingatlanvásárlása terén, valamint az igazságügyi reformot, és ezekben, amennyiben szükségesnek tűnik, érezhető javulást kell követelni; |
| --- | --- |

3.4

üdvözli, hogy megkezdődtek a csatlakozási tárgyalások Horvátországgal azon politikai döntés alapján, amely kellőképpen számításba vette a koppenhágai kritériumoknak és a Tanács által 1997-ben lefektetett stabilitási és társulási kritériumoknak való megfelelést (együttműködés a volt Jugoszláviával foglalkozó nemzetközi büntetőtörvényszékkel és regionális együttműködés, melyek a Horvátországgal aláírt Stabilitási és Társulási Megállapodás integráns részét képezik); továbbá hangsúlyozza azt, hogy a tárgyalások során figyelemmel kell kísérni és tovább kell szilárdítani a kisebbségek jogait, a menekültek visszatérésével kapcsolatos politikát és a megkülönböztetés-mentességet a közösségi polgárok ingatlanvásárlása terén, valamint az igazságügyi reformot, és ezekben, amennyiben szükségesnek tűnik, érezhető javulást kell követelni;

| 3.5 | rámutat arra, hogy a horvát kormánynak meg kell erősítenie a volt Jugoszláviával foglalkozó nemzetközi büntetőtörvényszékkel (ICTY) való teljes együttműködést a csatlakozási tárgyalások egész időtartama alatt is; |
| --- | --- |

3.5

rámutat arra, hogy a horvát kormánynak meg kell erősítenie a volt Jugoszláviával foglalkozó nemzetközi büntetőtörvényszékkel (ICTY) való teljes együttműködést a csatlakozási tárgyalások egész időtartama alatt is;

| 3.6 | úgy ítéli meg, hogy a tárgyalások megnyitása történelmi lehetőség mind az EU, mind a Balkán számára, és üdvözli a Horvátország Munkacsoport felállítását, amely véleményt mond majd az ICTY-nal való teljes mértékű együttműködésről; |
| --- | --- |

3.6

úgy ítéli meg, hogy a tárgyalások megnyitása történelmi lehetőség mind az EU, mind a Balkán számára, és üdvözli a Horvátország Munkacsoport felállítását, amely véleményt mond majd az ICTY-nal való teljes mértékű együttműködésről;

| 3.7 | üdvözli, hogy az Európai Bizottság elfogadta a tárgyalási kereteket, valamint azt a javaslatot, mely szerint a tárgyalási fejezetek száma 35-re emelkedik, és így a nagyobb fejezetek kisebbekre bomlanak, megkönnyítve, meggyorsítva és hatékonyabbá téve ezzel a tárgyalási folyamatot, különösen az agrárpolitika tekintetében; kéri, hogy a Bizottság kérje ki véleményét Horvátországnak a csatlakozási folyamatban történő előrehaladásáról készülő éves jelentés kapcsán; |
| --- | --- |

3.7

üdvözli, hogy az Európai Bizottság elfogadta a tárgyalási kereteket, valamint azt a javaslatot, mely szerint a tárgyalási fejezetek száma 35-re emelkedik, és így a nagyobb fejezetek kisebbekre bomlanak, megkönnyítve, meggyorsítva és hatékonyabbá téve ezzel a tárgyalási folyamatot, különösen az agrárpolitika tekintetében; kéri, hogy a Bizottság kérje ki véleményét Horvátországnak a csatlakozási folyamatban történő előrehaladásáról készülő éves jelentés kapcsán;

| 3.8 | felszólítja az Európai Bizottságot, hogy vonja be a formális monitoringfolyamatba, illetve az acquis átvételének elemzésébe, hogy segíthesse a Bizottság munkáját annak értékelésekor, hogy Horvátország mennyire felkészült a tárgyalások egyes fejezeteiben. Mindehhez többletértékkel járulhat hozzá, különös tekintettel a regionális és helyi hatóságokkal kívánt együttműködésre a kohéziós acquis-val kapcsolatban (22. fejezet); kéri, hogy az Európai Bizottság és a Tanács rendszeresen tájékoztassa e tárgyalási fejezet értékeléséről; |
| --- | --- |

3.8

felszólítja az Európai Bizottságot, hogy vonja be a formális monitoringfolyamatba, illetve az acquis átvételének elemzésébe, hogy segíthesse a Bizottság munkáját annak értékelésekor, hogy Horvátország mennyire felkészült a tárgyalások egyes fejezeteiben. Mindehhez többletértékkel járulhat hozzá, különös tekintettel a regionális és helyi hatóságokkal kívánt együttműködésre a kohéziós acquis-val kapcsolatban (22. fejezet); kéri, hogy az Európai Bizottság és a Tanács rendszeresen tájékoztassa e tárgyalási fejezet értékeléséről;

| 3.9 | hangsúlyozza, hogy az elkövetkező tárgyalások gyors lefolyása és az acquis communautaire átültetése érdekében a horvát intézményeknek ki kell építeniük az adminisztratív és a jogi rendszerek irányítását biztosító kapacitást; ez hatékony és független igazságszolgáltatási rendszert és megfelelően működő közigazgatást kíván, amely az európai normákra épül, és kidolgozza az állami szervek számára a személyzetkiválasztás és -felvétel eljárásait. E célból javasolja együttműködési rendszerek és ikerintézményi kapcsolatok kialakítását már a tárgyalások előtti időszaktól kezdve, többek közt Horvátország, illetve az EU tagállamainak regionális és helyi önkormányzatai között; |
| --- | --- |

3.9

hangsúlyozza, hogy az elkövetkező tárgyalások gyors lefolyása és az acquis communautaire átültetése érdekében a horvát intézményeknek ki kell építeniük az adminisztratív és a jogi rendszerek irányítását biztosító kapacitást; ez hatékony és független igazságszolgáltatási rendszert és megfelelően működő közigazgatást kíván, amely az európai normákra épül, és kidolgozza az állami szervek számára a személyzetkiválasztás és -felvétel eljárásait. E célból javasolja együttműködési rendszerek és ikerintézményi kapcsolatok kialakítását már a tárgyalások előtti időszaktól kezdve, többek közt Horvátország, illetve az EU tagállamainak regionális és helyi önkormányzatai között;

| 3.10 | arra buzdítja a horvát hatóságokat, hogy folytassák a korrupcióellenes intézkedések végrehajtását, különös tekintettel a korrupció és szervezett bűnözés elleni hivatal (USKOK) figyelemfelkeltő kampányára; |
| --- | --- |

3.10

arra buzdítja a horvát hatóságokat, hogy folytassák a korrupcióellenes intézkedések végrehajtását, különös tekintettel a korrupció és szervezett bűnözés elleni hivatal (USKOK) figyelemfelkeltő kampányára;

| 3.11 | regionális együttműködésre szólít fel a Balkánon a 2003 júniusában aláírt theszaloníki menetrenddel összhangban, a határokon átnyúló együttműködés – egy, az EU-tagállamok körében már kipróbált gyakorlat – szellemében; elsősorban a Szlovéniával közös tengeri határ és a Pirani-öböl feletti regionális vita gyors rendezésére hív fel; |
| --- | --- |

3.11

regionális együttműködésre szólít fel a Balkánon a 2003 júniusában aláírt theszaloníki menetrenddel összhangban, a határokon átnyúló együttműködés – egy, az EU-tagállamok körében már kipróbált gyakorlat – szellemében; elsősorban a Szlovéniával közös tengeri határ és a Pirani-öböl feletti regionális vita gyors rendezésére hív fel;

| 3.12 | arra ösztönzi a horvátországi megyéket, hogy folytassák aktív, határokon átnyúló együttműködési politikájukat és részvételüket a „Euroregions”-ben, ezáltal is megerősítve európai irányultságukat. |
| --- | --- |

3.12

arra ösztönzi a horvátországi megyéket, hogy folytassák aktív, határokon átnyúló együttműködési politikájukat és részvételüket a „Euroregions”-ben, ezáltal is megerősítve európai irányultságukat.

4.   Közösségi előcsatlakozási támogatás

| 4.1 | üdvözli a határozatot az előcsatlakozási pénzügyi eszközök (Phare, ISPA, Sapard) Horvátországra való, 2005-től történő kiterjesztéséről és az új előcsatlakozási pénzügyi eszköz 2007-től való bevezetéséről, és rámutat, hogy a társfinanszírozási mechanizmus használata mindig szilárd pénzügyi irányítással és költséghatékonyan kell, hogy történjen; |
| --- | --- |

4.1

üdvözli a határozatot az előcsatlakozási pénzügyi eszközök (Phare, ISPA, Sapard) Horvátországra való, 2005-től történő kiterjesztéséről és az új előcsatlakozási pénzügyi eszköz 2007-től való bevezetéséről, és rámutat, hogy a társfinanszírozási mechanizmus használata mindig szilárd pénzügyi irányítással és költséghatékonyan kell, hogy történjen;

| 4.2 | hangsúlyozza, hogy az Európai Bizottságnak – mint a támogatási intézkedések gyakorlati koordinálásáért felelős szervnek – figyelemmel kell kísérnie a közösségi alapok felvételének sebességét, értékelnie kell a Horvátországban eddig elindított programok hatását, különös tekintettel az ikerintézményi együttműködésekre (határrendészet, vám, statisztikai ügynökség, menekültügy), és rendszeres tájékoztatást kér ez ügyben; |
| --- | --- |

4.2

hangsúlyozza, hogy az Európai Bizottságnak – mint a támogatási intézkedések gyakorlati koordinálásáért felelős szervnek – figyelemmel kell kísérnie a közösségi alapok felvételének sebességét, értékelnie kell a Horvátországban eddig elindított programok hatását, különös tekintettel az ikerintézményi együttműködésekre (határrendészet, vám, statisztikai ügynökség, menekültügy), és rendszeres tájékoztatást kér ez ügyben;

| 4.3 | felkéri az Európai Bizottságot a CARDS szabályozásnak megfelelően és az országgal kapcsolatos, 2002–2006-ra szóló stratégiai dokumentum lejártával, készítsen értékelést az adminisztratív kapacitásépítő intézkedések hatékonyságáról; |
| --- | --- |

4.3

felkéri az Európai Bizottságot a CARDS szabályozásnak megfelelően és az országgal kapcsolatos, 2002–2006-ra szóló stratégiai dokumentum lejártával, készítsen értékelést az adminisztratív kapacitásépítő intézkedések hatékonyságáról;

| 4.4 | javasolja, hogy a jövőben a horvát regionális és helyi önkormányzatok játsszanak aktív szerepet az előcsatlakozási támogatások koordináló mechanizmusaiban, melyeket az Európai Bizottság alakított ki, és hogy vonják be őket a stratégiai tervezésbe és a prioritások meghatározásába a regionális fejlesztés területén; e célból hangsúlyozza, hogy sürgősen szükség van az előcsatlakozási alapok felhasználására a helyi és regionális önkormányzatoknál dolgozó adminisztratív alkalmazottak képzésében; |
| --- | --- |

4.4

javasolja, hogy a jövőben a horvát regionális és helyi önkormányzatok játsszanak aktív szerepet az előcsatlakozási támogatások koordináló mechanizmusaiban, melyeket az Európai Bizottság alakított ki, és hogy vonják be őket a stratégiai tervezésbe és a prioritások meghatározásába a regionális fejlesztés területén; e célból hangsúlyozza, hogy sürgősen szükség van az előcsatlakozási alapok felhasználására a helyi és regionális önkormányzatoknál dolgozó adminisztratív alkalmazottak képzésében;

| 4.5 | rávilágít a horvátországi NUTS II területek fejlettségi szintje között felfedezhető nagy különbségekre, és hangsúlyozza, hogy az európai alapok felhasználásában prioritást kell biztosítani a munkanélküliség csökkentését célzó intézkedéseknek, különösen a legkedvezőtlenebb helyzetben lévő területeken; |
| --- | --- |

4.5

rávilágít a horvátországi NUTS II területek fejlettségi szintje között felfedezhető nagy különbségekre, és hangsúlyozza, hogy az európai alapok felhasználásában prioritást kell biztosítani a munkanélküliség csökkentését célzó intézkedéseknek, különösen a legkedvezőtlenebb helyzetben lévő területeken;

| 4.6 | hangsúlyozza annak előnyeit, ha a nemzeti regionális fejlesztési politika egyetlen jogi eszközön alapul, amivel elkerülhető az, hogy a különböző intézkedések különböző megközelítéseket alkalmazzanak – ahogyan az eddig történt –, továbbá annak előnyeit, ha a nemzeti regionális fejlesztési terv intézkedéseit több évre tervezik; |
| --- | --- |

4.6

hangsúlyozza annak előnyeit, ha a nemzeti regionális fejlesztési politika egyetlen jogi eszközön alapul, amivel elkerülhető az, hogy a különböző intézkedések különböző megközelítéseket alkalmazzanak – ahogyan az eddig történt –, továbbá annak előnyeit, ha a nemzeti regionális fejlesztési terv intézkedéseit több évre tervezik;

| 4.7 | felszólítja Horvátországot, hogy 2007-re készüljön fel az új, kohéziós politikai együttműködési cél keretében kidolgozott régióközi és határokon átnyúló projektekben való részvételre; |
| --- | --- |

4.7

felszólítja Horvátországot, hogy 2007-re készüljön fel az új, kohéziós politikai együttműködési cél keretében kidolgozott régióközi és határokon átnyúló projektekben való részvételre;

| 4.8 | javasolja, hogy tekintsék ezt alkalomnak arra, hogy a tagjelölt országok határokon átnyúló régióinak képviselői legalább megfigyelőként részt vehessenek a határokon átnyúló együttműködés jövőbeli európai csoportosulásaiban (EGCC); |
| --- | --- |

4.8

javasolja, hogy tekintsék ezt alkalomnak arra, hogy a tagjelölt országok határokon átnyúló régióinak képviselői legalább megfigyelőként részt vehessenek a határokon átnyúló együttműködés jövőbeli európai csoportosulásaiban (EGCC);

| 4.9 | felszólítja az EU költségvetési hatóságát, hogy biztosítson megfelelő pénzügyi eszközöket a horvát regionális és helyi önkormányzatok általi felhasználásra az EU regionális és helyi önkormányzataival és az RB-vel kialakítandó együttműködési programok és ikerintézményi kapcsolatok létrehozására, hogy tájékoztatni lehessen a nyilvánosságot az EU-csatlakozás előnyeiről. |
| --- | --- |

4.9

felszólítja az EU költségvetési hatóságát, hogy biztosítson megfelelő pénzügyi eszközöket a horvát regionális és helyi önkormányzatok általi felhasználásra az EU regionális és helyi önkormányzataival és az RB-vel kialakítandó együttműködési programok és ikerintézményi kapcsolatok létrehozására, hogy tájékoztatni lehessen a nyilvánosságot az EU-csatlakozás előnyeiről.

5.   A 2001-es, decentralizációról szóló alkotmányreform végrehajtása

| 5.1 | rámutat arra, hogy a szubszidiaritás elvének alkalmazása Horvátországban kulcsszerepet játszik abban, hogy a horvát nép közelebb kerüljön az európai projekthez; |
| --- | --- |

5.1

rámutat arra, hogy a szubszidiaritás elvének alkalmazása Horvátországban kulcsszerepet játszik abban, hogy a horvát nép közelebb kerüljön az európai projekthez;

| 5.2 | üdvözli a horvát alkotmány 2001-es, a szubszidiaritással, valamint a regionális és helyi önkormányzatokkal kapcsolatos módosításait; |
| --- | --- |

5.2

üdvözli a horvát alkotmány 2001-es, a szubszidiaritással, valamint a regionális és helyi önkormányzatokkal kapcsolatos módosításait;

| 5.3 | említést tesz az Európai Bizottság által 2003-ban, a Horvátországról szóló stabilizációs és társulási jelentésben – elsősorban a decentralizációs folyamat nehézkességéről – megfogalmazott kritikáról, és hangsúlyozza a megyék, városok és községek képességeivel kapcsolatban kifejezett általános pesszimizmust, amely szerint nem lesznek képesek megbirkózni új feladataikkal a pénzügyi és irányítási autonómia hiánya miatt; |
| --- | --- |

5.3

említést tesz az Európai Bizottság által 2003-ban, a Horvátországról szóló stabilizációs és társulási jelentésben – elsősorban a decentralizációs folyamat nehézkességéről – megfogalmazott kritikáról, és hangsúlyozza a megyék, városok és községek képességeivel kapcsolatban kifejezett általános pesszimizmust, amely szerint nem lesznek képesek megbirkózni új feladataikkal a pénzügyi és irányítási autonómia hiánya miatt;

| 5.4 | aggodalmát fejezi ki a saját bevétel és az adóbeszedési autonómia hiánya miatt, melyek alapvetőek lennének a valódi decentralizációs folyamat megszilárdulásában; |
| --- | --- |

5.4

aggodalmát fejezi ki a saját bevétel és az adóbeszedési autonómia hiánya miatt, melyek alapvetőek lennének a valódi decentralizációs folyamat megszilárdulásában;

| 5.5 | felszólít arra, hogy a regionális és helyi önkormányzatokról szóló törvények, különösen az oktatás és az egészségügy területén, maradjanak hűek a 2001-es alkotmányreform szelleméhez, és ne fékezzék a már megkezdett decentralizációs folyamatot; továbbá |
| --- | --- |

5.5

felszólít arra, hogy a regionális és helyi önkormányzatokról szóló törvények, különösen az oktatás és az egészségügy területén, maradjanak hűek a 2001-es alkotmányreform szelleméhez, és ne fékezzék a már megkezdett decentralizációs folyamatot; továbbá

| 5.6 | hangsúlyozza, hogy új, helyi adminisztratív szervek létrehozásakor ügyelni kell arra, hogy ezek megfeleljenek a helyi önkormányzatokra és a demokráciára vonatkozó uniós alapelveknek. |
| --- | --- |

5.6

hangsúlyozza, hogy új, helyi adminisztratív szervek létrehozásakor ügyelni kell arra, hogy ezek megfeleljenek a helyi önkormányzatokra és a demokráciára vonatkozó uniós alapelveknek.

Brüsszel, 2005. október 13.

A Régiók Bizottsága

elnöke

Peter STRAUB

---

(1)  Politikai párbeszéd (SAA), II. cím, 7. és 9. cikk, ill. 116. cikk.

1

(2)  Politikai párbeszéd (SAA), II. cím, 8. cikk.

2

(3)  Politikai párbeszéd (SAA), II. cím, 8. cikk (2) bekezdés.

3

---

| 4.4.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 81/46 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 81/46

---

Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: Az Európai Bizottság közleménye a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek „Az euro-mediterrán partnerség tizedik évfordulója: Munkaprogram – felkészülés a következő öt év kihívásaira”

(2006/C 81/12)

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA,

TEKINTETTEL az Európai Bizottság közleményére a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek „Az euro-mediterrán partnerség tizedik évfordulója: Munkaprogram – felkészülés a következő öt év kihívásaira” címmel COM(2005) 139 final;

TEKINTETTEL az Európai Bizottság 2005. június 3-i határozatára, mely szerint az Európai Közösséget létrehozó szerződés 265. cikkének (1) bekezdése alapján kikéri a Régiók Bizottságának véleményét;

TEKINTETTEL a Régiók Bizottsága Elnökségének 2005. április 12-i határozatára, mely szerint megbízza a „Külkapcsolatok” szakbizottságot, hogy a fenti tárgyban véleményt alkosson;

TEKINTETTEL a Régiók Bizottsága 2004. április 21-i előretekintő véleményére az „Euro-mediterrán partnerség és a helyi és regionális önkormányzatok: a koordináció és egy konkrét eszköz szükségessége a decentralizált együttműködéshez” (CdR 327/2003) (1) tárgyban;

TEKINTETTEL a 2003. október 31-én Livornóban az RB kezdeményezésére (CdR 350/2003), regionális és helyi képviselők számára tartott, „Egy új euro-mediterrán térség felé” című konferencia következtetéseire;

TEKINTETTEL az Euro-Mediterrán Parlamenti Közgyűlés 2005 márciusában, Kairóban tartott első ülésének következtetéseire;

TEKINTETTEL a 2005. március 30–31-én Luxembourgban tartott 7. Euro-Mediterrán Miniszteri Konferencia következtetéseire;

TEKINTETTEL a FEMISE (Gazdasági Intézetek Euro-Mediterrán Fóruma) által készített „Euro-mediterrán partnerség, tíz évvel Barcelona után: eredmények és távlatok” című jelentésre;

TEKINTETTEL a EuroMeSCo által készített „Barcelona Plus. A demokratikus államok euro-mediterrán közössége felé” című jelentésre;

TEKINTETTEL az euro-mediterrán polgármesterek nyilatkozatára, melyet 2003. szeptember 27-én, Bübloszban jóváhagyott a Eurocities Euromed Bizottsága;

TEKINTETTEL a 6. Euro-Mediterrán Miniszteri Konferenciára vonatkozó állásfoglalására (CdR 357/2003) (2)

TEKINTETTEL a „Külkapcsolatok” szakbizottság által 2005. június 30-án elfogadott véleménytervezetére (CdR 142/2005 rev_1) (előadó: Anna Terrón i Cusí, a Patronat Catalá pro Europa főtitkára – a katalóniai autonóm kormány brüsszeli képviselője (ES/PES);

A 2005. október 12–13-án tartott 61. plenáris ülésén (az október 13-i ülésnapon) egyhangúlag elfogadta a következő véleményt:

1.   A Régiók Bizottsága álláspontja

1.1   Általános megjegyzések

A Régiók Bizottsága

| 1.1.1 | üdvözli az Európai Bizottság közleményét, és nagyra értékeli annak folyamatos és teljes elkötelezettségét az euro-mediterrán partnerség mellett; |
| --- | --- |

1.1.1

üdvözli az Európai Bizottság közleményét, és nagyra értékeli annak folyamatos és teljes elkötelezettségét az euro-mediterrán partnerség mellett;

| 1.1.2 | osztja azokat a nézeteket, melyek szerint a barcelonai folyamatnak köszönhetően erős partnerség alakult ki, mely a közös tulajdonon, a párbeszéden és az együttműködésen alapul; |
| --- | --- |

1.1.2

osztja azokat a nézeteket, melyek szerint a barcelonai folyamatnak köszönhetően erős partnerség alakult ki, mely a közös tulajdonon, a párbeszéden és az együttműködésen alapul;

| 1.1.3 | hangsúlyozza, hogy az EU és a mediterrán partnerek közötti erős kötődés történelmi és stratégiai jellegű, továbbá az EuroMed partnerek kölcsönösen függenek egymástól a kereskedelem, a pénzügyek, az idegenforgalom és a migrációs hullámok okán; |
| --- | --- |

1.1.3

hangsúlyozza, hogy az EU és a mediterrán partnerek közötti erős kötődés történelmi és stratégiai jellegű, továbbá az EuroMed partnerek kölcsönösen függenek egymástól a kereskedelem, a pénzügyek, az idegenforgalom és a migrációs hullámok okán;

| 1.1.4 | támogatja azt az elképzelést, mely szerint az euro-mediterrán partnerség 10. évfordulója jó alkalmat kínál a Földközi-tenger két partja közötti együttműködés további fejlesztésére, és új lendületet ad a barcelonai folyamatnak; |
| --- | --- |

1.1.4

támogatja azt az elképzelést, mely szerint az euro-mediterrán partnerség 10. évfordulója jó alkalmat kínál a Földközi-tenger két partja közötti együttműködés további fejlesztésére, és új lendületet ad a barcelonai folyamatnak;

| 1.1.5 | megjegyzi, hogy a tíz év mérlege összességében pozitív és jelentős eredményeket mutat, bár néhány fontos kérdésben csak lassan sikerült előrelépni; |
| --- | --- |

1.1.5

megjegyzi, hogy a tíz év mérlege összességében pozitív és jelentős eredményeket mutat, bár néhány fontos kérdésben csak lassan sikerült előrelépni;

| 1.1.6 | elismerésének ad hangot az Európai Bizottság által beterjesztett törekvő és jól előkészített munkaprogram láttán; |
| --- | --- |

1.1.6

elismerésének ad hangot az Európai Bizottság által beterjesztett törekvő és jól előkészített munkaprogram láttán;

| 1.1.7 | hangsúlyozza, hogy az euro-mediterrán partnerség nagyon fontos ügy a Régiók Bizottsága számára, és hogy a barcelonai folyamat kezdete óta támogatja és ösztönzi a Földközi-tenger két partja közötti együttműködést; |
| --- | --- |

1.1.7

hangsúlyozza, hogy az euro-mediterrán partnerség nagyon fontos ügy a Régiók Bizottsága számára, és hogy a barcelonai folyamat kezdete óta támogatja és ösztönzi a Földközi-tenger két partja közötti együttműködést;

| 1.1.8 | megjegyzi, hogy további erőfeszítések szükségesek az állam szintje alatti szereplőknek a barcelonai folyamatba történő bevonásához, mivel ezek központi szereplők, akiknek hozzá kell járulniuk az euro-mediterrán partnerség elmélyítéséhez és megerősítéséhez; |
| --- | --- |

1.1.8

megjegyzi, hogy további erőfeszítések szükségesek az állam szintje alatti szereplőknek a barcelonai folyamatba történő bevonásához, mivel ezek központi szereplők, akiknek hozzá kell járulniuk az euro-mediterrán partnerség elmélyítéséhez és megerősítéséhez;

| 1.1.9 | megjegyzi, hogy határozottan kérte a helyi és regionális önkormányzatok nagyobb mértékű bevonását a barcelonai folyamatba; |
| --- | --- |

1.1.9

megjegyzi, hogy határozottan kérte a helyi és regionális önkormányzatok nagyobb mértékű bevonását a barcelonai folyamatba;

| 1.1.10 | üdvözli a 7. Euro-Mediterrán Miniszteri Konferencia következtetéseit a regionális és helyi önkormányzatok szerepét illetően, mely szerint szorosabban be kell őket vonni az euro-mediterrán partnerségbe, a közös kihívások számbavételével, valamint a tapasztalatok és a bevált gyakorlatok kicserélésével; |
| --- | --- |

1.1.10

üdvözli a 7. Euro-Mediterrán Miniszteri Konferencia következtetéseit a regionális és helyi önkormányzatok szerepét illetően, mely szerint szorosabban be kell őket vonni az euro-mediterrán partnerségbe, a közös kihívások számbavételével, valamint a tapasztalatok és a bevált gyakorlatok kicserélésével;

| 1.1.11 | kifejezi szándékát az euro-mediterrán partnerségben érintett intézményekkel való együttműködés erősítésére; |
| --- | --- |

1.1.11

kifejezi szándékát az euro-mediterrán partnerségben érintett intézményekkel való együttműködés erősítésére;

1.2   A barcelonai folyamat mérlege

A Régiók Bizottsága

| 1.2.1 | osztja azt a nézetet, mely szerint a politikai és a biztonsági dimenzióban javult az együttműködés. Mindez azonban a remélt ütemnél lassabban zajlott. A mérleg pozitív oldalához tartozik az Euro-mediterrán Parlamenti Közgyűlés létrehozása 2004-ben, valamint néhány bizalomépítő intézkedés működésbe lépése; |
| --- | --- |

1.2.1

osztja azt a nézetet, mely szerint a politikai és a biztonsági dimenzióban javult az együttműködés. Mindez azonban a remélt ütemnél lassabban zajlott. A mérleg pozitív oldalához tartozik az Euro-mediterrán Parlamenti Közgyűlés létrehozása 2004-ben, valamint néhány bizalomépítő intézkedés működésbe lépése;

| 1.2.2 | úgy ítéli meg, hogy a barcelonai folyamat nem eredményezett jelentős előrelépést a demokratizálódási folyamatban, és nem volt közvetlen hatással a régió nagyobb megoldatlan konfliktusaira, különösen nem a palesztin–izraeli kérdésre; |
| --- | --- |

1.2.2

úgy ítéli meg, hogy a barcelonai folyamat nem eredményezett jelentős előrelépést a demokratizálódási folyamatban, és nem volt közvetlen hatással a régió nagyobb megoldatlan konfliktusaira, különösen nem a palesztin–izraeli kérdésre;

| 1.2.3 | osztja azt a nézetet, mely szerint a partnerségben a fejlődés főként a Barcelonai Nyilatkozat gazdasági és kereskedelmi céljainak tekintetében volt érezhető, amellyel 2010-re létre kívánják hozni az Euro-Mediterrán Szabad Kereskedelmi Térséget. A kétoldalú Euromed Társulási Megállapodások hálózata szinte teljesen kiépült, és az iparcikkek vámjellegű korlátozásai megszűntek, illetve folyamatosan meg fognak szűnni; |
| --- | --- |

1.2.3

osztja azt a nézetet, mely szerint a partnerségben a fejlődés főként a Barcelonai Nyilatkozat gazdasági és kereskedelmi céljainak tekintetében volt érezhető, amellyel 2010-re létre kívánják hozni az Euro-Mediterrán Szabad Kereskedelmi Térséget. A kétoldalú Euromed Társulási Megállapodások hálózata szinte teljesen kiépült, és az iparcikkek vámjellegű korlátozásai megszűntek, illetve folyamatosan meg fognak szűnni;

| 1.2.4 | hangsúlyozza, hogy az agrárkereskedelem kölcsönös liberalizálásának elérése terén nem történt elegendő előrelépés, a külföldi és a hazai magánbefektetések a partnereknél alacsony szinten maradtak, és nem csökkentek a jelentős életszínvonalbeli különbségek sem. |
| --- | --- |

1.2.4

hangsúlyozza, hogy az agrárkereskedelem kölcsönös liberalizálásának elérése terén nem történt elegendő előrelépés, a külföldi és a hazai magánbefektetések a partnereknél alacsony szinten maradtak, és nem csökkentek a jelentős életszínvonalbeli különbségek sem.

| 1.2.5 | úgy ítéli meg, hogy csekély eredmény mutatható ki a dél-dél közötti integráció terén is. Ennek számos oka van, elsősorban a mediterrán partnerek intézményi fejlettségének alacsony szintje. |
| --- | --- |

1.2.5

úgy ítéli meg, hogy csekély eredmény mutatható ki a dél-dél közötti integráció terén is. Ennek számos oka van, elsősorban a mediterrán partnerek intézményi fejlettségének alacsony szintje.

| 1.2.6 | sőt megjegyzi, hogy a külföldi közvetlen befektetések alig növekedtek. A dél-dél közötti integráció nem javult. A Marokkó, Tunézia, Jordánia és Egyiptom által 2004-ben aláírt „Agadir” megállapodás ratifikálása még nem történt meg. |
| --- | --- |

1.2.6

sőt megjegyzi, hogy a külföldi közvetlen befektetések alig növekedtek. A dél-dél közötti integráció nem javult. A Marokkó, Tunézia, Jordánia és Egyiptom által 2004-ben aláírt „Agadir” megállapodás ratifikálása még nem történt meg.

| 1.2.7 | osztja azt a nézetet, mely szerint az oktatás kulcseleme a humán, kulturális és társadalmi dimenziónak, a civil társadalommal való együttműködés erősödött, és az Anna Lindh Alapítvány létrehozása a kultúrák közötti párbeszédre 2004-ben tovább ösztönzi a cserekapcsolatokat ezeken a területeken; |
| --- | --- |

1.2.7

osztja azt a nézetet, mely szerint az oktatás kulcseleme a humán, kulturális és társadalmi dimenziónak, a civil társadalommal való együttműködés erősödött, és az Anna Lindh Alapítvány létrehozása a kultúrák közötti párbeszédre 2004-ben tovább ösztönzi a cserekapcsolatokat ezeken a területeken;

| 1.2.8 | üdvözli a partnerség pénzügyi aspektusai terén a FEMIP (euro-mediterrán beruházási és partnerségi támogatási program) létrehozása által elért jelentős haladást, és a MEDA II projekt és program végrehajtásának felgyorsítását; |
| --- | --- |

1.2.8

üdvözli a partnerség pénzügyi aspektusai terén a FEMIP (euro-mediterrán beruházási és partnerségi támogatási program) létrehozása által elért jelentős haladást, és a MEDA II projekt és program végrehajtásának felgyorsítását;

| 1.2.9 | újra felhívja a figyelmet arra, hogy a MEDA II és az INTERREG III közötti együttműködés hiánya korlátozta a dél-mediterrán országok helyi és regionális önkormányzatainak bevonását az INTERREG III alatt végrehajtott együttműködési projektekbe, mivel hiányzott az európai társfinanszírozás a mediterrán partnerek részére; újra felhívja a figyelmet a határokon átnyúló együttműködés szükségességére, és javasolja, hogy az új pénzügyi eszköz (ENPI) ezt a célt szolgálja; |
| --- | --- |

1.2.9

újra felhívja a figyelmet arra, hogy a MEDA II és az INTERREG III közötti együttműködés hiánya korlátozta a dél-mediterrán országok helyi és regionális önkormányzatainak bevonását az INTERREG III alatt végrehajtott együttműködési projektekbe, mivel hiányzott az európai társfinanszírozás a mediterrán partnerek részére; újra felhívja a figyelmet a határokon átnyúló együttműködés szükségességére, és javasolja, hogy az új pénzügyi eszköz (ENPI) ezt a célt szolgálja;

| 1.2.10 | ismételten jelzi, hogy következésképpen ez akadályozta a partnerséggel kapcsolatos tapasztalatok és bevált gyakorlatok terjesztését – ahogyan az Barcelona szellemének megfelelt volna – helyi és regionális szinten, annak ellenére, hogy az EU-ból sok helyi és regionális önkormányzat szoros kapcsolatot alakított ki a Földközi-tenger déli partján lévő önkormányzatokkal. |
| --- | --- |

1.2.10

ismételten jelzi, hogy következésképpen ez akadályozta a partnerséggel kapcsolatos tapasztalatok és bevált gyakorlatok terjesztését – ahogyan az Barcelona szellemének megfelelt volna – helyi és regionális szinten, annak ellenére, hogy az EU-ból sok helyi és regionális önkormányzat szoros kapcsolatot alakított ki a Földközi-tenger déli partján lévő önkormányzatokkal.

1.3   Tervezett kezdeményezések és munkaprogram

A Régiók Bizottsága

| 1.3.1 | egyetért azzal, hogy az emberi jogok és a demokrácia terén további erőfeszítések szükségesek a nemek közötti egyenlőség, az alapvető és szociális jogok, a független igazságszolgáltatás és a pluralizmus terén történő előrelépés érdekében, illetve közös álláspont elérésére kell törekedni a demokratizálódási kérdésekben; |
| --- | --- |

1.3.1

egyetért azzal, hogy az emberi jogok és a demokrácia terén további erőfeszítések szükségesek a nemek közötti egyenlőség, az alapvető és szociális jogok, a független igazságszolgáltatás és a pluralizmus terén történő előrelépés érdekében, illetve közös álláspont elérésére kell törekedni a demokratizálódási kérdésekben;

| 1.3.2 | hangsúlyozza, hogy ennek érdekében az állam szintje alatt elhelyezkedő (regionális és helyi) szereplők, valamint a civil társadalom és a szociális partnerek társulása és elkötelezettsége alapvető fontosságú, ha ezen a területen eredményeket akarunk elérni; |
| --- | --- |

1.3.2

hangsúlyozza, hogy ennek érdekében az állam szintje alatt elhelyezkedő (regionális és helyi) szereplők, valamint a civil társadalom és a szociális partnerek társulása és elkötelezettsége alapvető fontosságú, ha ezen a területen eredményeket akarunk elérni;

| 1.3.3 | úgy véli, hogy a decentralizált együttműködés segíti a dél-mediterrán országok helyi és regionális önkormányzatait abban, hogy elérhessék a jó kormányzás magasabb szintjét a társadalmi részvétel növelésével, illetve a magánszemélyek bevonásával a helyi gazdasági fejlődés előmozdításába, így erősítve a helyi és regionális önkormányzatok intézményi szerepét a központi kormányzattal és a decentralizált állami hatóságokkal szemben; |
| --- | --- |

1.3.3

úgy véli, hogy a decentralizált együttműködés segíti a dél-mediterrán országok helyi és regionális önkormányzatait abban, hogy elérhessék a jó kormányzás magasabb szintjét a társadalmi részvétel növelésével, illetve a magánszemélyek bevonásával a helyi gazdasági fejlődés előmozdításába, így erősítve a helyi és regionális önkormányzatok intézményi szerepét a központi kormányzattal és a decentralizált állami hatóságokkal szemben;

| 1.3.4 | rámutat, hogy az euro-mediterrán partnerség egyik fő célja a gazdasági és társadalmi fejlődés előmozdítása regionális integrációs megközelítésből; |
| --- | --- |

1.3.4

rámutat, hogy az euro-mediterrán partnerség egyik fő célja a gazdasági és társadalmi fejlődés előmozdítása regionális integrációs megközelítésből;

| 1.3.5 | hangsúlyozza, hogy egy valódi regionális piac létrehozása hozzájárulhat a gazdasági és társadalmi fejlődés céljához, és mindenképpen szükséges, de nem elegendő feltétele a fejlődésnek; |
| --- | --- |

1.3.5

hangsúlyozza, hogy egy valódi regionális piac létrehozása hozzájárulhat a gazdasági és társadalmi fejlődés céljához, és mindenképpen szükséges, de nem elegendő feltétele a fejlődésnek;

| 1.3.6 | úgy véli, hogy valódi regionális piac csak akkor érhető el, ha erősödik a mediterrán partnerek együttműködése, globális megközelítésből mélyül a reform, sikerül elérni a civil társadalom és az állami szint alatti szereplők elkötelezettségét, és erős politikai szándék mutatkozik meg; |
| --- | --- |

1.3.6

úgy véli, hogy valódi regionális piac csak akkor érhető el, ha erősödik a mediterrán partnerek együttműködése, globális megközelítésből mélyül a reform, sikerül elérni a civil társadalom és az állami szint alatti szereplők elkötelezettségét, és erős politikai szándék mutatkozik meg;

| 1.3.7 | úgy gondolja, hogy a társulási megállapodások kétoldalú jellegűek, és nem jelentenek valódi eszközt a mediterrán partnerek regionális integrációjához, amely viszont szükséges lenne a valódi regionális piac kialakításához; |
| --- | --- |

1.3.7

úgy gondolja, hogy a társulási megállapodások kétoldalú jellegűek, és nem jelentenek valódi eszközt a mediterrán partnerek regionális integrációjához, amely viszont szükséges lenne a valódi regionális piac kialakításához;

| 1.3.8 | úgy ítéli meg, hogy az európai szomszédsági politika a cselekvési terveken keresztül, hozzájárulhat az EuroMed kapcsolatok minőségi változásához, ez azonban nem történhet az euro-mediterrán partnerség multilaterális dimenziójának kárára. A partnerségben és a régiókkal folytatott párbeszédben továbbra is a barcelonai folyamatnak kell a központi eszköz szerepét betöltenie; |
| --- | --- |

1.3.8

úgy ítéli meg, hogy az európai szomszédsági politika a cselekvési terveken keresztül, hozzájárulhat az EuroMed kapcsolatok minőségi változásához, ez azonban nem történhet az euro-mediterrán partnerség multilaterális dimenziójának kárára. A partnerségben és a régiókkal folytatott párbeszédben továbbra is a barcelonai folyamatnak kell a központi eszköz szerepét betöltenie;

| 1.3.9 | hangsúlyozza, hogy az Európai Szomszédságpolitikai Eszköz (ENPI) létrehozása már meglévő programok, például a MEDA helyettesítésére a mediterrán partnerekkel való együttműködés iránti érdeklődés megújítását sürgeti. Egyrészt a mediterrán országokkal kidolgozott cselekvési tervek sorába illeszkedik, másrészt nem gyengíti a MEDA programban meglévő regionális elemet, és nem csökkenti (sem abszolút, sem relatív értelemben) az Európai Unió által a mediterrán partnereknek nyújtott pénzügyi támogatást sem; |
| --- | --- |

1.3.9

hangsúlyozza, hogy az Európai Szomszédságpolitikai Eszköz (ENPI) létrehozása már meglévő programok, például a MEDA helyettesítésére a mediterrán partnerekkel való együttműködés iránti érdeklődés megújítását sürgeti. Egyrészt a mediterrán országokkal kidolgozott cselekvési tervek sorába illeszkedik, másrészt nem gyengíti a MEDA programban meglévő regionális elemet, és nem csökkenti (sem abszolút, sem relatív értelemben) az Európai Unió által a mediterrán partnereknek nyújtott pénzügyi támogatást sem;

| 1.3.10 | hangsúlyozza, hogy a FEMIP és társfinanszírozási intézkedéseinek létrehozása miatt sürgősen értékelni kell az Euro-Mediterrán Fejlesztési Bank felállításának reális esélyeit; |
| --- | --- |

1.3.10

hangsúlyozza, hogy a FEMIP és társfinanszírozási intézkedéseinek létrehozása miatt sürgősen értékelni kell az Euro-Mediterrán Fejlesztési Bank felállításának reális esélyeit;

| 1.3.11 | ezért támogatja az Európai Bizottság azon javaslatát, mely szerint értékelést nyújt be az EBB-vel folytatott konzultációt követően 2007-ben; |
| --- | --- |

1.3.11

ezért támogatja az Európai Bizottság azon javaslatát, mely szerint értékelést nyújt be az EBB-vel folytatott konzultációt követően 2007-ben;

| 1.3.12 | üdvözli az EU és a mediterrán országok között a szolgáltatások kereskedelmének, közte a letelepedés jogának liberalizációjáról és integrációjáról szóló tárgyalások megkezdését, valamint sajnálja, hogy az Európai Bizottság még mindig nem készítette el a letelepedés jogának a szabad kereskedelemre gyakorolt hatásáról szóló tanulmányát – az értékelésnek a MEDA II által lefedett öt tényezőt kell figyelembe vennie: lakosság, foglalkoztatottság és elvándorlás, globalizáció, a csökkenő források és a környezeti kihívások, továbbá emlékeztet arra, hogy a máltai konferencia óta (Barcelona II, 1997) várat magára ez a dokumentum, amelyet a RB mellett az Európai Parlament is több alkalommal követelt már. |
| --- | --- |

1.3.12

üdvözli az EU és a mediterrán országok között a szolgáltatások kereskedelmének, közte a letelepedés jogának liberalizációjáról és integrációjáról szóló tárgyalások megkezdését, valamint sajnálja, hogy az Európai Bizottság még mindig nem készítette el a letelepedés jogának a szabad kereskedelemre gyakorolt hatásáról szóló tanulmányát – az értékelésnek a MEDA II által lefedett öt tényezőt kell figyelembe vennie: lakosság, foglalkoztatottság és elvándorlás, globalizáció, a csökkenő források és a környezeti kihívások, továbbá emlékeztet arra, hogy a máltai konferencia óta (Barcelona II, 1997) várat magára ez a dokumentum, amelyet a RB mellett az Európai Parlament is több alkalommal követelt már.

| 1.3.13 | hangsúlyozza, hogy a mezőgazdasági kérdések elsődleges fontosságúak a mediterrán partnerek számára; |
| --- | --- |

1.3.13

hangsúlyozza, hogy a mezőgazdasági kérdések elsődleges fontosságúak a mediterrán partnerek számára;

| 1.3.14 | éppen ezért úgy ítéli meg, hogy nagy szükség van a KAP (közös agrárpolitika) megváltoztatására és a Közösség piacának megnyitására a mediterrán termékek előtt, valamint egy rendelkezésjellegű EMOGA-Mediterrán iránymutatás bevezetésére az elkerülhetetlen korrekciók megkönnyítése érdekében; |
| --- | --- |

1.3.14

éppen ezért úgy ítéli meg, hogy nagy szükség van a KAP (közös agrárpolitika) megváltoztatására és a Közösség piacának megnyitására a mediterrán termékek előtt, valamint egy rendelkezésjellegű EMOGA-Mediterrán iránymutatás bevezetésére az elkerülhetetlen korrekciók megkönnyítése érdekében;

| 1.3.15 | osztja azt a nézetet, mely szerint fontos lenne egy regionális együttműködési program elindítása a vidékfejlesztés terén; |
| --- | --- |

1.3.15

osztja azt a nézetet, mely szerint fontos lenne egy regionális együttműködési program elindítása a vidékfejlesztés terén;

| 1.3.16 | üdvözli a javaslatot partnerországok és a tagállamok közötti párbeszéd elindítására a kétoldalú együttműködés javítására az oktatásban és a szakképzésben azért, hogy 2015-re elérhetővé váljon a három cél: az írástudatlanság megszűnése a régióban; nemre való tekintet nélkül minden gyermek alapfokú beiskolázása; és a nemek közötti különbségtétel megszüntetése az oktatás minden szintjén; |
| --- | --- |

1.3.16

üdvözli a javaslatot partnerországok és a tagállamok közötti párbeszéd elindítására a kétoldalú együttműködés javítására az oktatásban és a szakképzésben azért, hogy 2015-re elérhetővé váljon a három cél: az írástudatlanság megszűnése a régióban; nemre való tekintet nélkül minden gyermek alapfokú beiskolázása; és a nemek közötti különbségtétel megszüntetése az oktatás minden szintjén;

| 1.3.17 | üdvözli a meglévő mobilitási programok erősítésére irányuló kezdeményezést az egyetemi hallgatóknak szóló nagyszabású ösztöndíjrendszer elindításával, melyet az Európai Bizottság és a fogadó ország közösen finanszírozna az euro-mediterrán régióban; |
| --- | --- |

1.3.17

üdvözli a meglévő mobilitási programok erősítésére irányuló kezdeményezést az egyetemi hallgatóknak szóló nagyszabású ösztöndíjrendszer elindításával, melyet az Európai Bizottság és a fogadó ország közösen finanszírozna az euro-mediterrán régióban;

| 1.3.18 | üdvözli a helyi önkormányzatok és a civil társadalom játszotta szerep elismerését az igazságügy, a biztonság és a szabadság területén való együttműködésben, ide értve a migrációt és a társadalmi beilleszkedést is; |
| --- | --- |

1.3.18

üdvözli a helyi önkormányzatok és a civil társadalom játszotta szerep elismerését az igazságügy, a biztonság és a szabadság területén való együttműködésben, ide értve a migrációt és a társadalmi beilleszkedést is;

| 1.3.19 | úgy ítéli meg, hogy a civil társadalom és a szociális partnerek szerepének erősítése fontos a partnerségben, és üdvözli az euro-mediterrán partnerségben az elsődleges tárgyaló fél szerepét betöltő nem kormányzati platform útnak indítását; |
| --- | --- |

1.3.19

úgy ítéli meg, hogy a civil társadalom és a szociális partnerek szerepének erősítése fontos a partnerségben, és üdvözli az euro-mediterrán partnerségben az elsődleges tárgyaló fél szerepét betöltő nem kormányzati platform útnak indítását;

| 1.3.20 | megjegyzi, hogy a mediterrán térség különösen kedvező a kultúra- és civilizációközi párbeszéd számára, és kéri, hogy továbbra is támogassák a közös audiovizuális tér létrehozását célzó kezdeményezéseket, a társadalmak közötti megértés fokozása, valamint annak érdekében, hogy felvegyük a harcot az idegengyűlölet minden formája ellen, ide értve az iszlámellenességet és az antiszemitizmust is; |
| --- | --- |

1.3.20

megjegyzi, hogy a mediterrán térség különösen kedvező a kultúra- és civilizációközi párbeszéd számára, és kéri, hogy továbbra is támogassák a közös audiovizuális tér létrehozását célzó kezdeményezéseket, a társadalmak közötti megértés fokozása, valamint annak érdekében, hogy felvegyük a harcot az idegengyűlölet minden formája ellen, ide értve az iszlámellenességet és az antiszemitizmust is;

| 1.3.21 | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az Európai Bizottság 2005. április 12-i közleményében nem tett javaslatot sem az állami szint alatt elhelyezkedő szereplők szerepének növelésére a partnerségben, sem pedig konzultációs mechanizmusok kialakítására a meglévő EuroMed intézményekkel. Mindazonáltal üdvözli az állami szint alatt elhelyezkedő fontos regionális programokat, – például a MEDACT-ot vagy a MEDPACT-ot –, melyek támogatják az e területen folytatott tevékenységeket; |
| --- | --- |

1.3.21

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az Európai Bizottság 2005. április 12-i közleményében nem tett javaslatot sem az állami szint alatt elhelyezkedő szereplők szerepének növelésére a partnerségben, sem pedig konzultációs mechanizmusok kialakítására a meglévő EuroMed intézményekkel. Mindazonáltal üdvözli az állami szint alatt elhelyezkedő fontos regionális programokat, – például a MEDACT-ot vagy a MEDPACT-ot –, melyek támogatják az e területen folytatott tevékenységeket;

| 1.3.22 | egyetért azzal, hogy szükség van a partnerség népszerűsítésére mind az EU-ban, mind a partnerországokban, valamint osztja azt a nézetet, hogy az ismertség növelése érdekében számos közösen elhatározott, egyértelmű és következetes, az átlagembereknek címzett üzenetre van szükség a leghatékonyabb kommunikációs és terjesztési eszközök felhasználásával; |
| --- | --- |

1.3.22

egyetért azzal, hogy szükség van a partnerség népszerűsítésére mind az EU-ban, mind a partnerországokban, valamint osztja azt a nézetet, hogy az ismertség növelése érdekében számos közösen elhatározott, egyértelmű és következetes, az átlagembereknek címzett üzenetre van szükség a leghatékonyabb kommunikációs és terjesztési eszközök felhasználásával;

| 1.3.23 | hangsúlyozza, hogy a helyi és regionális önkormányzatok a Földközi-tenger mindkét partján működő politikai és területi kapcsolatot biztosítanak a központi kormányzat és a civil társadalom között; |
| --- | --- |

1.3.23

hangsúlyozza, hogy a helyi és regionális önkormányzatok a Földközi-tenger mindkét partján működő politikai és területi kapcsolatot biztosítanak a központi kormányzat és a civil társadalom között;

| 1.3.24 | végezetül emlékeztet arra, hogy az Európai Bizottság közleményében említett összes, a barcelonai folyamatban együttműködésre számot tartó terület olyan, ahol nagyon sokat nyújthat a helyi és regionális önkormányzatok szakértelme:






  — | a demokratizálódás előmozdítása; |
| --- | --- | --- |

1.3.24

végezetül emlékeztet arra, hogy az Európai Bizottság közleményében említett összes, a barcelonai folyamatban együttműködésre számot tartó terület olyan, ahol nagyon sokat nyújthat a helyi és regionális önkormányzatok szakértelme:

—

a demokratizálódás előmozdítása;

| — | az intézmények reformja; |
| --- | --- |

—

az intézmények reformja;

| — | a KKV-k támogatására irányuló politikák; |
| --- | --- |

—

a KKV-k támogatására irányuló politikák;

| — | a befektetések előmozdítására irányuló politikák; |
| --- | --- |

—

a befektetések előmozdítására irányuló politikák;

| — | mezőgazdaság, halászat és vidékfejlesztés; |
| --- | --- |

—

mezőgazdaság, halászat és vidékfejlesztés;

| — | a foglalkoztatottság javítására irányuló politikák; |
| --- | --- |

—

a foglalkoztatottság javítására irányuló politikák;

| — | regionális fejlesztés és területfejlesztés; |
| --- | --- |

—

regionális fejlesztés és területfejlesztés;

| — | városrendezés; |
| --- | --- |

—

városrendezés;

| — | környezetvédelem, erőforrás-kezelés és természeti katasztrófák megelőzése; |
| --- | --- |

—

környezetvédelem, erőforrás-kezelés és természeti katasztrófák megelőzése;

| — | a közlekedés és az energia szubregionális dimenziója; |
| --- | --- |

—

a közlekedés és az energia szubregionális dimenziója;

| — | kultúrával és sporttal kapcsolatos kezdeményezések; |
| --- | --- |

—

kultúrával és sporttal kapcsolatos kezdeményezések;

| — | a kulturális örökség megőrzését és támogatását célzó politikák; |
| --- | --- |

—

a kulturális örökség megőrzését és támogatását célzó politikák;

| — | társadalmi közelségi politikák |
| --- | --- |

—

társadalmi közelségi politikák

| — | oktatás és szakképzés; |
| --- | --- |

—

oktatás és szakképzés;

| — | egészségügy |
| --- | --- |

—

egészségügy

| — | a bevándorlás kezelése, befogadási és integrációs politika; |
| --- | --- |

—

a bevándorlás kezelése, befogadási és integrációs politika;

| — | a Partnerség ismertebbé tétele. |
| --- | --- |

—

a Partnerség ismertebbé tétele.

2.   A Régiók Bizottságának ajánlásai

A Régiók Bizottsága

| 2.1 | hangsúlyozza a helyi és regionális önkormányzatok lehetséges szerepét az euro-mediterrán partnerség erősítésében; |
| --- | --- |

2.1

hangsúlyozza a helyi és regionális önkormányzatok lehetséges szerepét az euro-mediterrán partnerség erősítésében;

| 2.2 | ezért hangsúlyozza, hogy a fent említett szereplők hozzájárulása alapvető az emberi jogok és a demokrácia, a gazdasági és a társadalmi fejlődés, illetve a kulturális párbeszéd és megértés előrevitelében, melyek a barcelonai folyamat fő irányvonalait, továbbá az elkövetkező öt év munkaprogramjának prioritásait képezik; |
| --- | --- |

2.2

ezért hangsúlyozza, hogy a fent említett szereplők hozzájárulása alapvető az emberi jogok és a demokrácia, a gazdasági és a társadalmi fejlődés, illetve a kulturális párbeszéd és megértés előrevitelében, melyek a barcelonai folyamat fő irányvonalait, továbbá az elkövetkező öt év munkaprogramjának prioritásait képezik;

| 2.3 | ezért újra kérelmezi, hogy tegyenek lépéseket a helyi és regionális önkormányzatoknak az euro-mediterrán folyamatban való intenzívebb részvétele érdekében, mivel ők a béke, a stabilitás és a jólét térsége megvalósításának főszereplői a Földközi-tenger medencéjében; |
| --- | --- |

2.3

ezért újra kérelmezi, hogy tegyenek lépéseket a helyi és regionális önkormányzatoknak az euro-mediterrán folyamatban való intenzívebb részvétele érdekében, mivel ők a béke, a stabilitás és a jólét térsége megvalósításának főszereplői a Földközi-tenger medencéjében;

| 2.4 | hangsúlyozza, hogy a politikai és hivatalos szintű regionális együttműködés jól bevált politika, a civil társadalmi hálózatok pedig megfelelő partnerségi hálózatok. Azonban ezeket ki kell egészíteni más mechanizmusokkal, többek között az állami szint alatti partnerségekkel; |
| --- | --- |

2.4

hangsúlyozza, hogy a politikai és hivatalos szintű regionális együttműködés jól bevált politika, a civil társadalmi hálózatok pedig megfelelő partnerségi hálózatok. Azonban ezeket ki kell egészíteni más mechanizmusokkal, többek között az állami szint alatti partnerségekkel;

| 2.5 | Új fórum létrehozását sürgeti az euro–mediterrán partnerség intézményi keretein belül, melynek feladata a területi és decentralizált együttműködés és a partnerség ösztönzése, valamint a partnerség és a fejlesztőprogramok támogatása az egész Földközi-tenger medencéjére vonatkozó egységes intézkedések segítségével, ami lehetővé teszi majd a mediterrán partnerekkel kötött társulási megállapodások működésének elemzését is; E fórumban részt vehetnek önkormányzatok és régiók a Földközi-tenger mindkét partjáról; |
| --- | --- |

2.5

Új fórum létrehozását sürgeti az euro–mediterrán partnerség intézményi keretein belül, melynek feladata a területi és decentralizált együttműködés és a partnerség ösztönzése, valamint a partnerség és a fejlesztőprogramok támogatása az egész Földközi-tenger medencéjére vonatkozó egységes intézkedések segítségével, ami lehetővé teszi majd a mediterrán partnerekkel kötött társulási megállapodások működésének elemzését is; E fórumban részt vehetnek önkormányzatok és régiók a Földközi-tenger mindkét partjáról;

| 2.6 | javasolja, hogy az Európai Bizottság vegyen tudomást az Euro-Mediterrán Parlamenti Közgyűlés első ülésének a helyi önkormányzatokhoz intézett felhívásáról, melyben felszólította ezeket, hogy nagyobb mértékben vegyenek részt a párbeszéd és a kölcsönös megértés, valamint a tapasztalatcsere és a bevált gyakorlatok cseréjének elősegítésében; |
| --- | --- |

2.6

javasolja, hogy az Európai Bizottság vegyen tudomást az Euro-Mediterrán Parlamenti Közgyűlés első ülésének a helyi önkormányzatokhoz intézett felhívásáról, melyben felszólította ezeket, hogy nagyobb mértékben vegyenek részt a párbeszéd és a kölcsönös megértés, valamint a tapasztalatcsere és a bevált gyakorlatok cseréjének elősegítésében;

| 2.7 | hangsúlyozza, hogy a társadalmi szereplők és a civil társadalom bevonása központi szerepet játszik a partnerség sikerében és céljai elérésében, de nem teljesíthető a regionális és helyi intézmények és önkormányzatok bevonása nélkül; |
| --- | --- |

2.7

hangsúlyozza, hogy a társadalmi szereplők és a civil társadalom bevonása központi szerepet játszik a partnerség sikerében és céljai elérésében, de nem teljesíthető a regionális és helyi intézmények és önkormányzatok bevonása nélkül;

| 2.8 | úgy véli, hogy túl kell lépni a központosított együttműködés hagyományos keretein, és hogy a helyi és regionális önkormányzatok képviselik a legmegfelelőbb szintet a decentralizált együttműködéshez; |
| --- | --- |

2.8

úgy véli, hogy túl kell lépni a központosított együttműködés hagyományos keretein, és hogy a helyi és regionális önkormányzatok képviselik a legmegfelelőbb szintet a decentralizált együttműködéshez;

| 2.9 | emlékeztet arra, hogy a helyi és regionális önkormányzatok intézkedéseinek hatóköre kiegészíti és túlmutat a központi kormányzati szintű együttműködés hagyományos korlátain; |
| --- | --- |

2.9

emlékeztet arra, hogy a helyi és regionális önkormányzatok intézkedéseinek hatóköre kiegészíti és túlmutat a központi kormányzati szintű együttműködés hagyományos korlátain;

| 2.10 | úgy véli, hogy a határokon átnyúló és a transznacionális együttműködést célzó eszközök létrehozása elősegíthetné a Földközi-tenger medencéjét körülvevő régiók közötti területi együttműködést; |
| --- | --- |

2.10

úgy véli, hogy a határokon átnyúló és a transznacionális együttműködést célzó eszközök létrehozása elősegíthetné a Földközi-tenger medencéjét körülvevő régiók közötti területi együttműködést;

| 2.11 | rámutat arra, hogy az elmúlt években kialakult decentralizált együttműködési gyakorlatok kiemelték a helyi önkormányzatok felelősségét, amely az ezekben az új együttműködési folyamatokban játszott katalizátorszerepükből ered, és ezt az Európai Bizottság is elismerte a decentralizált együttműködésről 2000 januárjában kiadott feljegyzésében; |
| --- | --- |

2.11

rámutat arra, hogy az elmúlt években kialakult decentralizált együttműködési gyakorlatok kiemelték a helyi önkormányzatok felelősségét, amely az ezekben az új együttműködési folyamatokban játszott katalizátorszerepükből ered, és ezt az Európai Bizottság is elismerte a decentralizált együttműködésről 2000 januárjában kiadott feljegyzésében;

| 2.12 | megjegyzi, hogy jóllehet számos tagállam elismeri a helyi és regionális önkormányzatok kulcsszerepét, az még EU-szintű harmonizálásra és világosabb kifejtésre szorul; azt is ki kell jelenteni, hogy a dél-mediterrán országokban lévő partnereiket az adott régiókban a polgárok által közvetlenül választott decentralizált testületek kellene, hogy jelentsék, nem pedig, vagy nem kizárólag a központi kormányzatot helyi szinten képviselő hivatalnokok; |
| --- | --- |

2.12

megjegyzi, hogy jóllehet számos tagállam elismeri a helyi és regionális önkormányzatok kulcsszerepét, az még EU-szintű harmonizálásra és világosabb kifejtésre szorul; azt is ki kell jelenteni, hogy a dél-mediterrán országokban lévő partnereiket az adott régiókban a polgárok által közvetlenül választott decentralizált testületek kellene, hogy jelentsék, nem pedig, vagy nem kizárólag a központi kormányzatot helyi szinten képviselő hivatalnokok;

| 2.13 | ajánlja, hogy az Európai Bizottság szerezzen mélyebb ismereteket a nemzeti szint alatt elhelyezkedő intézmények működéséről és hatásáról, mégpedig összehasonlító elemzés készítésével a helyi és regionális önkormányzatokról és a régióban zajló reformfolyamatokról. |
| --- | --- |

2.13

ajánlja, hogy az Európai Bizottság szerezzen mélyebb ismereteket a nemzeti szint alatt elhelyezkedő intézmények működéséről és hatásáról, mégpedig összehasonlító elemzés készítésével a helyi és regionális önkormányzatokról és a régióban zajló reformfolyamatokról.

Brüsszel, 2005. október 13.

A Régiók Bizottsága

elnöke

Peter STRAUB

---

(1)  HL C 121. 2004.4.30. 18. o.

1

(2)  HL C 73. 2004.3.23. 77. o.

2

---