# Az Európai Unió C 109/2006

| | ISSN 1725-518X |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 109 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 49. évfolyam2006. május 9. |

ISSN 1725-518X

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 109

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

49. évfolyam2006. május 9.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Tájékoztatások |
| | Bizottság |
| 2006/C 109/1 | Euro-átváltási árfolyamok | 1 |
| 2006/C 109/2 | Állami támogatás – Franciaország, Írország, Olaszország – C 78/2001 (ex NN 22/2001) sz. állami támogatás – Írország – Jövedéki adó alóli mentesség a timföldgyártáshoz tüzelőanyagként felhasznált ásványolajok esetében Shannon régióban – C 79/2001 (ex NN 23/2001) sz. állami támogatás – Franciaország – Jövedéki adó alóli mentesség a timföldgyártáshoz tüzelőanyagként felhasznált ásványolajok esetében Gardanne régióban – C 80/2001 (ex NN 26/2001) sz. állami támogatás – Olaszország – Jövedéki adó alóli mentesség a timföldgyártáshoz tüzelőanyagként felhasznált ásványolajok esetében Szardínián – Felhívás észrevételek benyújtására az EK-Szerződés 88. cikke (2) bekezdése értelmében (
  1
  ) | 2 |
| 2006/C 109/3 | Bejelentési eljárás – Műszaki szabályok (
  1
  ) | 3 |
| 2006/C 109/4 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.4173 – Nippon Sheet Glas/Pilkington) (
  1
  ) | 9 |
| | Az Európai Központi Bank |
| 2006/C 109/5 | Az Európai Központi Bank véleménye (2006. április 26.) a belső piaci fizetési szolgáltatásokról szóló irányelvre irányuló javaslatról (EKB/2006/21) | 10 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Tájékoztatások

Bizottság

2006/C 109/1

Euro-átváltási árfolyamok

1

2006/C 109/2

Állami támogatás – Franciaország, Írország, Olaszország – C 78/2001 (ex NN 22/2001) sz. állami támogatás – Írország – Jövedéki adó alóli mentesség a timföldgyártáshoz tüzelőanyagként felhasznált ásványolajok esetében Shannon régióban – C 79/2001 (ex NN 23/2001) sz. állami támogatás – Franciaország – Jövedéki adó alóli mentesség a timföldgyártáshoz tüzelőanyagként felhasznált ásványolajok esetében Gardanne régióban – C 80/2001 (ex NN 26/2001) sz. állami támogatás – Olaszország – Jövedéki adó alóli mentesség a timföldgyártáshoz tüzelőanyagként felhasznált ásványolajok esetében Szardínián – Felhívás észrevételek benyújtására az EK-Szerződés 88. cikke (2) bekezdése értelmében (
  1
  )

1

2

2006/C 109/3

Bejelentési eljárás – Műszaki szabályok (
  1
  )

1

3

2006/C 109/4

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.4173 – Nippon Sheet Glas/Pilkington) (
  1
  )

1

9

Az Európai Központi Bank

2006/C 109/5

Az Európai Központi Bank véleménye (2006. április 26.) a belső piaci fizetési szolgáltatásokról szóló irányelvre irányuló javaslatról (EKB/2006/21)

10

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Tájékoztatások

Bizottság

| 9.5.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 109/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.5.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 109/1

---

Euro-átváltási árfolyamok (1)

2006. május 8.

(2006/C 109/01)

1 euro=

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,2756 |
| JPY | Japán yen | 141,88 |
| DKK | Dán korona | 7,4573 |
| GBP | Angol font | 0,68460 |
| SEK | Svéd korona | 9,2985 |
| CHF | Svájci frank | 1,5581 |
| ISK | Izlandi korona | 91,10 |
| NOK | Norvég korona | 7,7865 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CYP | Ciprusi font | 0,5752 |
| CZK | Cseh korona | 28,238 |
| EEK | Észt korona | 15,6466 |
| HUF | Magyar forint | 259,51 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,6960 |
| MTL | Máltai líra | 0,4293 |
| PLN | Lengyel zloty | 3,8315 |
| RON | Román lej | 3,4609 |
| SIT | Szlovén tolar | 239,63 |
| SKK | Szlovák korona | 37,313 |
| TRY | Török líra | 1,6865 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,6515 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,4137 |
| HKD | Hongkongi dollár | 9,8874 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 2,0067 |
| SGD | Szingapúri dollár | 2,0002 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 183,50 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 7,7081 |
| CNY | Kínai renminbi | 10,2137 |
| HRK | Horvát kuna | 7,2748 |
| IDR | Indonéz rúpia | 11 142,37 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,583 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 65,451 |
| RUB | Orosz rubel | 34,5450 |
| THB | Thaiföldi baht | 47,822 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,2756

JPY

Japán yen

141,88

DKK

Dán korona

7,4573

GBP

Angol font

0,68460

SEK

Svéd korona

9,2985

CHF

Svájci frank

1,5581

ISK

Izlandi korona

91,10

NOK

Norvég korona

7,7865

BGN

Bulgár leva

1,9558

CYP

Ciprusi font

0,5752

CZK

Cseh korona

28,238

EEK

Észt korona

15,6466

HUF

Magyar forint

259,51

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,6960

MTL

Máltai líra

0,4293

PLN

Lengyel zloty

3,8315

RON

Román lej

3,4609

SIT

Szlovén tolar

239,63

SKK

Szlovák korona

37,313

TRY

Török líra

1,6865

AUD

Ausztrál dollár

1,6515

CAD

Kanadai dollár

1,4137

HKD

Hongkongi dollár

9,8874

NZD

Új-zélandi dollár

2,0067

SGD

Szingapúri dollár

2,0002

KRW

Dél-Koreai won

1 183,50

ZAR

Dél-Afrikai rand

7,7081

CNY

Kínai renminbi

10,2137

HRK

Horvát kuna

7,2748

IDR

Indonéz rúpia

11 142,37

MYR

Maláj ringgit

4,583

PHP

Fülöp-szigeteki peso

65,451

RUB

Orosz rubel

34,5450

THB

Thaiföldi baht

47,822

---

(1)

Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

| 9.5.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 109/2 |
| --- | --- | --- | --- |

9.5.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 109/2

---

ÁLLAMI TÁMOGATÁS – FRANCIAORSZÁG, ÍRORSZÁG, OLASZORSZÁG

C 78/2001 (ex NN 22/2001) sz. állami támogatás – Írország

Jövedéki adó alóli mentesség a timföldgyártáshoz tüzelőanyagként felhasznált ásványolajok esetében Shannon régióban

C 79/2001 (ex NN 23/2001) sz. állami támogatás – Franciaország

Jövedéki adó alóli mentesség a timföldgyártáshoz tüzelőanyagként felhasznált ásványolajok esetében Gardanne régióban

C 80/2001 (ex NN 26/2001) sz. állami támogatás – Olaszország

Jövedéki adó alóli mentesség a timföldgyártáshoz tüzelőanyagként felhasznált ásványolajok esetében Szardínián

Felhívás észrevételek benyújtására az EK-Szerződés 88. cikke (2) bekezdése értelmében

(2006/C 109/02)

(EGT vonatkozású szöveg)

A Bizottság 2001. december 7-én kelt levelében értesített Franciaországot, Írországot és Olaszországot a fent említett intézkedésekkel kapcsolatos végleges határozatáról a 2003. december 31-ig tartó időszak tekintetében, és arról a határozatáról, hogy az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárást kiterjeszti a 2004. január 1-től kezdődő időszakra. A határozat teljes szövegét a HL L 119., 2006.5.4-i számában tették közzé.

Azokat a leveleket is közzé tették a Hivatalos Lapban, amelyekben a Bizottság értesítette ezeket a tagállamokat az eljárást megindító eredeti határozatáról, és annak értelemszerű összefoglalását (HL C 30., 2002.2.2., 17., 21., és 25. o.).

Az érdekelt felek a Bizottság által kiterjesztendő eljárás tárgyát képező intézkedésre vonatkozó észrevételeiket jelen közlemény és a kiterjesztésre vonatkozó határozat közzétételétől számított egy hónapon belül küldhetik meg az alábbi címre:

| European Commission (Európai Bizottság) |
| --- |
| Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság) |
| State Aid Greffe (Állami Támogatások Hivatala) |
| SPA 3 6/5 |
| B-1049 Brüsszel |
| Fax: (32-2) 296 12 42 |

European Commission (Európai Bizottság)

Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság)

State Aid Greffe (Állami Támogatások Hivatala)

SPA 3 6/5

B-1049 Brüsszel

Fax: (32-2) 296 12 42

Ezeket az észrevételeket továbbítják Franciaországnak, Írországnak és Olaszországnak. Az észrevételeket benyújtó érdekelt felek kérésüket megindokolva írásban kérhetik adataik bizalmas kezelését.

---

| 9.5.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 109/3 |
| --- | --- | --- | --- |

9.5.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 109/3

---

Bejelentési eljárás – Műszaki szabályok

(2006/C 109/03)

(EGT vonatkozású szöveg)

Az Európai Parlament és a Tanács 1998. június 22-i 98/34/EK irányelve a műszaki szabványok és szabályok, valamint az Információs Társadalom szolgáltatásaihoz kapcsolódó szabályok területén történő információszolgáltatási eljárás megállapításáról (HL L 204., 1998.7.21., 37. o.; HL L 217., 1998.8.5., 18. o.).

A Bizottságnak bejelentett nemzeti műszaki jogszabálytervezetek

| Hivatkozási szám (1) | Cím | A három hónapos várakozási időszak vége (2) |
| --- | --- | --- |
| 2006/0151/B | Királyi rendelettervezet a tömegközlekedési vállalatok biztonsági szolgálatainak tagjai által használt önvédelmi spray-k és bilincsek típusáról, illetve azok viselésének és használatának tartalmáról és módjáról | (3) |
| 2006/0152/A | A Bécsi tartományi kormány rendelete a munkavállalók biztonságának és egészségének védelméről az elektromos áram okozta veszélyektől a mező- és erdőgazdaságban (Bécsi rendelet az áram elleni védelemről a mező- és erdőgazdaságban – Wr. ES-VO Land- und Forstwirtschaft) | 2006.6.28. |
| 2006/0153/F | A gyógyszerkönyvben megtalálható gyógynövények lakosságnak történő árusítására vonatkozó rendelet-tervezet | 2006.6.28. |
| 2006/0154/F | A közegészségügyi törvénykönyv D. 4211-11. cikkelyének végrehajtásaként hozott rendelet-tervezet, mely rögzíti a gyógyszerkönyvben megtalálható azon gyógynövények vagy gyógynövény-részek listáját, melyeket a gyógyszerészektől eltérő más személyek is árusíthatnak a lakosságnak | 2006.6.28. |
| 2006/0155/UK | A szerencsejátékról szóló 2005. évi törvényt életbe léptető 2006. évi rendelet (hatálybalépés száma [ ] és átmeneti rendelkezések) | 2006.6.28. |
| 2006/0156/A | A Szövetségi Mező- és Erdőgazdasági, Környezetvédelmi és Vízügyi Miniszter rendelete a hulladékkezelési kötelezettségekről szóló rendelet, Szövetségi Törvénytár II, 459/2004, módosításáról | 2006.6.29. |
| 2006/0157/I | Rendelettervezet a 340. számú, 2003. október 24-i köztársasági elnöki rendelet „A” mellékletének módosítására és kiegészítésére | 2006.6.30. |
| 2006/0158/NL | A Lakásügyi, területrendezési és környezetvédelmi miniszter rendelete az 1994. évi Telekkönyvi Törvény Végrehajtási Rendeletének módosításáról (a Telekkönyvi Törvényt Módosító I. Törvény hatályba lépésével kapcsolatos módosítás) | 2006.6.30. |
| 2006/0159/A | RVS 15.04.91 /Útügyi irányelv és előírás/ Hidak-hídfelszerelések – Beépítetések – Vezetékbeépítések hidakban | 2006.7.3. |
| 2006/0160/A | A Szövetségi Mező- és Erdőgazdasági, Környezetvédelmi és Vízügyi Miniszter rendelete a csomagolási hulladékok és bizonyos termékmaradványok elkerüléséről és hasznosításáról, valamint gyűjtési és hasznosítási rendszerek bevezetéséről szóló rendelet (VerpackVO 1996), Szövetségi Törvénytár 1, 648/1996, módosításáról (VerpackVO-Novelle 2006) | 2006.7.3. |
| 2006/0161/CZ | A 415/2003 Sb. számú, a függőleges irányú szállítás és közlekedés során a munkahelyi biztonság és egészségvédelem, valamint az üzembiztonság biztosításának feltételeit meghatározó rendeletet módosító 2006. ...-i rendelet tervezete | 2006.7.4. |
| 2006/0162/SK | A Pozagas a.s., Malacky tárolójára vonatkozó hozzáférési és csatlakozási műszaki előírások | 2006.7.4. |
| 2006/0163/A | Az alsó-ausztriai játékautomata-törvény módosítása | 2006.7.5. |
| 2006/0164/A | A Szövetségi Közlekedési, Innovációs és Technológiai Miniszter rendelete a veszélyes áruk nemzetközi belvízi szállításáról szóló rendelet (ADN-rendelet) módosításáról | 2006.7.7. |
| 2006/0165/UK | Gépjárművek rendelet (felépítés és használat) (X. számú módosítás) (Észak-Írország), 2006 | 2006.7.7. |
| 2006/0166/D | Kiegészítő műszaki szerződéses feltételek és irányelvek mérnöki létesítményekhez (ZTV-ING), 5. rész: Alagútépítés, 3. szakasz: Gépi fúrópajzsos eljárás | 2006.7.7. |
| 2006/0167/GR | Max. 4 bar üzemi nyomású leágazó vezetékek és földgázmérők műszaki szerelési szabályzatának tervezete | 2006.7.10. |
| 2006/0168/E | Rendelettervezet az elektromos teljesítmény, a levegőben lévő ózonkoncentráció, a fényáram, a nagyfrekvenciás impedancia, a torzió pár, a nagyfrekvenciás teljesítmény, az elektromos ellenállás, a nagyfrekvenciás elektromágneses zajszint, az elektromos feszültség, a radionukleid, a síkszög, a nagyfrekvenciás mérséklés, a szilárdanyag-sűrűség, az adott mennyiség elnyelése, az erő, a nedvességtartalom, a krém (X és Γ sugár), a nyomás, a nagyfeszültségű elektromos intervallum-egységek (1 000 V-nál nagyobb) és a mennyiségek Nemzetközi Mértékegységekből adódó nemzeti mértékegységeinek meghatározására | 2006.7.10. |
| 2006/0169/PL | A Környezetvédelmi miniszter rendelettervezete a műszaki feltételekről, amelyeknek a hidraulikus építmények és elhelyezkedésük kell megfeleljen | 2006.7.10. |

Hivatkozási szám (1)

Cím

A három hónapos várakozási időszak vége (2)

2006/0151/B

Királyi rendelettervezet a tömegközlekedési vállalatok biztonsági szolgálatainak tagjai által használt önvédelmi spray-k és bilincsek típusáról, illetve azok viselésének és használatának tartalmáról és módjáról

(3)

2006/0152/A

A Bécsi tartományi kormány rendelete a munkavállalók biztonságának és egészségének védelméről az elektromos áram okozta veszélyektől a mező- és erdőgazdaságban (Bécsi rendelet az áram elleni védelemről a mező- és erdőgazdaságban – Wr. ES-VO Land- und Forstwirtschaft)

2006.6.28.

2006/0153/F

A gyógyszerkönyvben megtalálható gyógynövények lakosságnak történő árusítására vonatkozó rendelet-tervezet

2006.6.28.

2006/0154/F

A közegészségügyi törvénykönyv D. 4211-11. cikkelyének végrehajtásaként hozott rendelet-tervezet, mely rögzíti a gyógyszerkönyvben megtalálható azon gyógynövények vagy gyógynövény-részek listáját, melyeket a gyógyszerészektől eltérő más személyek is árusíthatnak a lakosságnak

2006.6.28.

2006/0155/UK

A szerencsejátékról szóló 2005. évi törvényt életbe léptető 2006. évi rendelet (hatálybalépés száma [ ] és átmeneti rendelkezések)

2006.6.28.

2006/0156/A

A Szövetségi Mező- és Erdőgazdasági, Környezetvédelmi és Vízügyi Miniszter rendelete a hulladékkezelési kötelezettségekről szóló rendelet, Szövetségi Törvénytár II, 459/2004, módosításáról

2006.6.29.

2006/0157/I

Rendelettervezet a 340. számú, 2003. október 24-i köztársasági elnöki rendelet „A” mellékletének módosítására és kiegészítésére

2006.6.30.

2006/0158/NL

A Lakásügyi, területrendezési és környezetvédelmi miniszter rendelete az 1994. évi Telekkönyvi Törvény Végrehajtási Rendeletének módosításáról (a Telekkönyvi Törvényt Módosító I. Törvény hatályba lépésével kapcsolatos módosítás)

2006.6.30.

2006/0159/A

RVS 15.04.91 /Útügyi irányelv és előírás/ Hidak-hídfelszerelések – Beépítetések – Vezetékbeépítések hidakban

2006.7.3.

2006/0160/A

A Szövetségi Mező- és Erdőgazdasági, Környezetvédelmi és Vízügyi Miniszter rendelete a csomagolási hulladékok és bizonyos termékmaradványok elkerüléséről és hasznosításáról, valamint gyűjtési és hasznosítási rendszerek bevezetéséről szóló rendelet (VerpackVO 1996), Szövetségi Törvénytár 1, 648/1996, módosításáról (VerpackVO-Novelle 2006)

2006.7.3.

2006/0161/CZ

A 415/2003 Sb. számú, a függőleges irányú szállítás és közlekedés során a munkahelyi biztonság és egészségvédelem, valamint az üzembiztonság biztosításának feltételeit meghatározó rendeletet módosító 2006. ...-i rendelet tervezete

2006.7.4.

2006/0162/SK

A Pozagas a.s., Malacky tárolójára vonatkozó hozzáférési és csatlakozási műszaki előírások

2006.7.4.

2006/0163/A

Az alsó-ausztriai játékautomata-törvény módosítása

2006.7.5.

2006/0164/A

A Szövetségi Közlekedési, Innovációs és Technológiai Miniszter rendelete a veszélyes áruk nemzetközi belvízi szállításáról szóló rendelet (ADN-rendelet) módosításáról

2006.7.7.

2006/0165/UK

Gépjárművek rendelet (felépítés és használat) (X. számú módosítás) (Észak-Írország), 2006

2006.7.7.

2006/0166/D

Kiegészítő műszaki szerződéses feltételek és irányelvek mérnöki létesítményekhez (ZTV-ING), 5. rész: Alagútépítés, 3. szakasz: Gépi fúrópajzsos eljárás

2006.7.7.

2006/0167/GR

Max. 4 bar üzemi nyomású leágazó vezetékek és földgázmérők műszaki szerelési szabályzatának tervezete

2006.7.10.

2006/0168/E

Rendelettervezet az elektromos teljesítmény, a levegőben lévő ózonkoncentráció, a fényáram, a nagyfrekvenciás impedancia, a torzió pár, a nagyfrekvenciás teljesítmény, az elektromos ellenállás, a nagyfrekvenciás elektromágneses zajszint, az elektromos feszültség, a radionukleid, a síkszög, a nagyfrekvenciás mérséklés, a szilárdanyag-sűrűség, az adott mennyiség elnyelése, az erő, a nedvességtartalom, a krém (X és Γ sugár), a nyomás, a nagyfeszültségű elektromos intervallum-egységek (1 000 V-nál nagyobb) és a mennyiségek Nemzetközi Mértékegységekből adódó nemzeti mértékegységeinek meghatározására

2006.7.10.

2006/0169/PL

A Környezetvédelmi miniszter rendelettervezete a műszaki feltételekről, amelyeknek a hidraulikus építmények és elhelyezkedésük kell megfeleljen

2006.7.10.

A Bizottság felhívja a figyelmet az Európai Bíróságnak a „CIA Security” ügyben (C-194/94 – ECR I, 2201. o.) 1996. április 30-án meghozott ítéletére, amelyben a Bíróság elrendelte, hogy a 98/34/EK irányelv (korábbi hivatkozási száma: 83/189/EGK) 8. és 9. cikkeit úgy kell értelmezni, hogy az egyének a nemzeti bíróságok előtt hivatkozhatnak ezekre a cikkekre, és a nemzeti bíróságoknak el kell utasítaniuk azon nemzeti műszaki szabály alkalmazását, amelyet az irányelvvel összhangban nem jelentettek be.

Ez az ítélet megerősíti a Bizottság 1986. október 1-jei közleményét (HL C 245., 1986.10.1., 4. o.).

Ennek megfelelően, a bejelentési kötelezettség megszegése esetén a vonatkozó műszaki szabályok nem alkalmazhatók, és ebből következően ezen szabályok nem érvényesíthetők az egyénekkel szemben.

A bejelentési eljárásról további információkért kérjük, hogy forduljon írásban az alábbi címhez:

| European Commission |
| --- |
| DG Enterprise and Industry, Unit C3 |
| B-1049 Brussels |
| e-mail: Dir83-189-Central@cec.eu.int |

European Commission

DG Enterprise and Industry, Unit C3

B-1049 Brussels

e-mail: Dir83-189-Central@cec.eu.int

Látogassa meg az alábbi internetes oldalt is: http://europa.eu.int/comm/enterprise/tris/

Ha bármilyen további információra van szüksége az ilyen bejelentésekről, kérjük lépjen kapcsolatba az alább felsorolt nemzeti intézményekkel:

A 98/34/EK IRÁNYELV ALKALMAZÁSÁÉRT FELELŐS NEMZETI INTÉZMÉNYEK LISTÁJA

BELGIUM

| BELNotif |
| --- |
| Qualité et Sécurité |
| SPF Economie, PME, Classes moyennes et Energie |
| NG III – 4ème étage |
| Boulevard du Roi Albert II/16 |
| B-1000 Bruxelles |
| Pascaline Descamps Asszony |
| Tel.: (32-2) 277 80 03 |
| Fax: (32-2) 277 54 01 |
| E-mail: pascaline.descamps@mineco.fgov.be |
| paolo.caruso@mineco.fgov.be |
| Általános e-mail: belnotif@mineco.fgov.be |
| Weboldal: http://www.mineco.fgov.be |

BELNotif

Qualité et Sécurité

SPF Economie, PME, Classes moyennes et Energie

NG III – 4ème étage

Boulevard du Roi Albert II/16

B-1000 Bruxelles

Pascaline Descamps Asszony

Tel.: (32-2) 277 80 03

Fax: (32-2) 277 54 01

E-mail: pascaline.descamps@mineco.fgov.be

paolo.caruso@mineco.fgov.be

Általános e-mail: belnotif@mineco.fgov.be

Weboldal: http://www.mineco.fgov.be

CSEH KÖZTÁRSASÁG

| Czech Office for Standards, Metrology and Testing |
| --- |
| Gorazdova 24 |
| P.O. BOX 49 |
| CZ-128 01 Praha 2 |
| Miroslav Chloupek Úr |
| Director of International Relations Department |
| Tel.: (420) 224 907 123 |
| Fax: (420) 224 914 990 |
| E-mail: chloupek@unmz.cz |
| Lucie Růžičková Asszony |
| Tel.: (420) 224 907 139 |
| Fax: (420) 224 907 122 |
| E-mail: ruzickova@unmz.cz |
| Általános e-mail: eu9834@unmz.cz |
| Weboldal: http://www.unmz.cz |

Czech Office for Standards, Metrology and Testing

Gorazdova 24

P.O. BOX 49

CZ-128 01 Praha 2

Miroslav Chloupek Úr

Director of International Relations Department

Tel.: (420) 224 907 123

Fax: (420) 224 914 990

E-mail: chloupek@unmz.cz

Lucie Růžičková Asszony

Tel.: (420) 224 907 139

Fax: (420) 224 907 122

E-mail: ruzickova@unmz.cz

Általános e-mail: eu9834@unmz.cz

Weboldal: http://www.unmz.cz

DÁNIA

| Erhvervs- og Byggestyrelsen |
| --- |
| (National Agency for Enterprise and Construction) |
| Dahlerups Pakhus |
| Langelinie Allé 17 |
| DK-2100 København Ø (vagy DK-2100 Copenhagen OE) |
| Bjarne Bang Christensen Úr |
| Legal adviser |
| Tel.: (45) 35 46 63 66 (közvetlen) |
| E-mail: bbc@ebst.dk |
| Birgit Jensen Asszony |
| Principal Executive Officer |
| Tel.: (45) 35 46 62 87 (közvetlen) |
| Fax: (45) 35 46 62 03 |
| E-mail: bij@ebst.dk |
| Kölcsönös postafiók az értesítési üzenetekhez – noti@ebst.dk |
| Weboldal: http://www.ebst.dk/Notifikationer |

Erhvervs- og Byggestyrelsen

(National Agency for Enterprise and Construction)

Dahlerups Pakhus

Langelinie Allé 17

DK-2100 København Ø (vagy DK-2100 Copenhagen OE)

Bjarne Bang Christensen Úr

Legal adviser

Tel.: (45) 35 46 63 66 (közvetlen)

E-mail: bbc@ebst.dk

Birgit Jensen Asszony

Principal Executive Officer

Tel.: (45) 35 46 62 87 (közvetlen)

Fax: (45) 35 46 62 03

E-mail: bij@ebst.dk

Kölcsönös postafiók az értesítési üzenetekhez – noti@ebst.dk

Weboldal: http://www.ebst.dk/Notifikationer

NÉMETORSZÁG

| Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie |
| --- |
| Referat XA2 |
| Scharnhorststr. 34–37 |
| D-10115 Berlin |
| Christina Jäckel Asszony |
| Tel.: (49-30) 2014 63 53 |
| Fax: (49-30) 2014 53 79 |
| E-mail: infonorm@bmwa.bund.de |
| Weboldal: http://www.bmwa.bund.de |

Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie

Referat XA2

Scharnhorststr. 34–37

D-10115 Berlin

Christina Jäckel Asszony

Tel.: (49-30) 2014 63 53

Fax: (49-30) 2014 53 79

E-mail: infonorm@bmwa.bund.de

Weboldal: http://www.bmwa.bund.de

ÉSZTORSZÁG

| Ministry of Economic Affairs and Communications |
| --- |
| Harju str. 11 |
| EE-15072 Tallinn |
| Karl Stern Úr |
| Executive Officer of Trade Policy Division |
| EU and International Co-operation Department |
| Tel.: (372) 6 256 405 |
| Fax: (372) 6 313 029 |
| E-mail: karl.stern@mkm.ee |
| Általános e-mail: el.teavitamine@mkm.ee |
| Weboldal: http://www.mkm.ee |

Ministry of Economic Affairs and Communications

Harju str. 11

EE-15072 Tallinn

Karl Stern Úr

Executive Officer of Trade Policy Division

EU and International Co-operation Department

Tel.: (372) 6 256 405

Fax: (372) 6 313 029

E-mail: karl.stern@mkm.ee

Általános e-mail: el.teavitamine@mkm.ee

Weboldal: http://www.mkm.ee

GÖRÖGORSZÁG

| Ministry of Development |
| --- |
| General Secretariat of Industry |
| Mesogeion 119 |
| GR-10192 ATHENS |
| Tel.: (30-210) 696 98 63 |
| Fax: (30-210) 696 91 06 |

Ministry of Development

General Secretariat of Industry

Mesogeion 119

GR-10192 ATHENS

Tel.: (30-210) 696 98 63

Fax: (30-210) 696 91 06

| ELOT |
| --- |
| Acharnon 313 |
| GR-11145 ATHENS |
| Evangelia Alexandri Asszony |
| Tel.: (30-210) 212 03 01 |
| Fax: (30-210) 228 62 19 |
| E-mail: alex@elot.gr |
| Általános e-mail: 83189in@elot.gr |
| Weboldal: http://www.elot.gr |

ELOT

Acharnon 313

GR-11145 ATHENS

Evangelia Alexandri Asszony

Tel.: (30-210) 212 03 01

Fax: (30-210) 228 62 19

E-mail: alex@elot.gr

Általános e-mail: 83189in@elot.gr

Weboldal: http://www.elot.gr

SPANYOLORSZÁG

| S.G. de Asuntos Industriales, Energéticos, de Transportes y Comunicaciones y de Medio Ambiente |
| --- |
| D.G. de Coordinación del Mercado Interior y otras PPCC |
| Secretaría de Estado para la Unión Europea |
| Ministerio de Asuntos Exteriores y de Cooperación |
| Torres „Ágora” |
| C/ Serrano Galvache, 26-4a |
| E-20033 Madrid |
| Angel Silván Torregrosa Úr |
| Tel.: (34-91) 379 83 32 |
| Esther Pérez Peláez Asszony |
| Technical Advisor |
| E-mail: esther.perez@ue.mae.es |
| Tel.: (34-91) 379 84 64 |
| Fax: (34-91) 379 84 01 |
| Általános e-mail: d83-189@ue.mae.es |

S.G. de Asuntos Industriales, Energéticos, de Transportes y Comunicaciones y de Medio Ambiente

D.G. de Coordinación del Mercado Interior y otras PPCC

Secretaría de Estado para la Unión Europea

Ministerio de Asuntos Exteriores y de Cooperación

Torres „Ágora”

C/ Serrano Galvache, 26-4a

E-20033 Madrid

Angel Silván Torregrosa Úr

Tel.: (34-91) 379 83 32

Esther Pérez Peláez Asszony

Technical Advisor

E-mail: esther.perez@ue.mae.es

Tel.: (34-91) 379 84 64

Fax: (34-91) 379 84 01

Általános e-mail: d83-189@ue.mae.es

FRANCIAORSZÁG

| Délégation interministérielle aux normes |
| --- |
| Direction générale de l'Industrie, des Technologies de l'information et des Postes (DiGITIP) |
| Service des politiques d'innovation et de compétitivité (SPIC) |
| Sous-direction de la normalisation, de la qualité et de la propriété industrielle (SQUALPI) |
| DiGITIP 5 |
| 12, rue Villiot |
| F-75572 Paris Cedex 12 |
| Suzanne Piau Asszony |
| Tel.: (33) 153 44 97 04 |
| Fax: (33) 153 44 98 88 |
| E-mail: suzanne.piau@industrie.gouv.fr |
| Françoise Ouvrard Asszony |
| Tel.: (33) 153 44 97 05 |
| Fax: (33) 153 44 98 88 |
| E-mail: francoise.ouvrard@industrie.gouv.fr |
| Általános e-mail: d9834.france@industrie.gouv.fr |

Délégation interministérielle aux normes

Direction générale de l'Industrie, des Technologies de l'information et des Postes (DiGITIP)

Service des politiques d'innovation et de compétitivité (SPIC)

Sous-direction de la normalisation, de la qualité et de la propriété industrielle (SQUALPI)

DiGITIP 5

12, rue Villiot

F-75572 Paris Cedex 12

Suzanne Piau Asszony

Tel.: (33) 153 44 97 04

Fax: (33) 153 44 98 88

E-mail: suzanne.piau@industrie.gouv.fr

Françoise Ouvrard Asszony

Tel.: (33) 153 44 97 05

Fax: (33) 153 44 98 88

E-mail: francoise.ouvrard@industrie.gouv.fr

Általános e-mail: d9834.france@industrie.gouv.fr

ÍRORSZÁG

| NSAI |
| --- |
| Glasnevin |
| Dublin 9 |
| Ireland |
| Tony Losty Úr |
| Tel.: (353-1) 807 38 80 |
| Fax: (353-1) 807 38 38 |
| E-mail: tony.losty@nsai.ie |
| Weboldal: http://www.nsai.ie |

NSAI

Glasnevin

Dublin 9

Ireland

Tony Losty Úr

Tel.: (353-1) 807 38 80

Fax: (353-1) 807 38 38

E-mail: tony.losty@nsai.ie

Weboldal: http://www.nsai.ie

OLASZORSZÁG

| Ministero delle attività produttive |
| --- |
| Direzione Generale per lo sviluppo produttivo e la competitività |
| Ufficio F1 – Ispettorato tecnico dell'industria |
| Via Molise 2 |
| I-00187 Roma |
| Vincenzo Correggia Úr |
| Tel.: (39) 06 47 05 22 05 |
| Fax: (39) 06 47 88 78 05 |
| E-mail: vincenzo.correggia@attivitaproduttive.gov.it |
| Enrico Castiglioni Úr |
| Tel.: (39) 06 47 05 26 69 |
| Fax: (39) 06 47 88 78 05 |
| E-mail: enrico.castiglioni@attivitaproduttive.gov.it |
| Általános e-mail: ucn98.34.italia@attivitaproduttive.gov.it |
| Weboldal: http://www.minindustria.it |

Ministero delle attività produttive

Direzione Generale per lo sviluppo produttivo e la competitività

Ufficio F1 – Ispettorato tecnico dell'industria

Via Molise 2

I-00187 Roma

Vincenzo Correggia Úr

Tel.: (39) 06 47 05 22 05

Fax: (39) 06 47 88 78 05

E-mail: vincenzo.correggia@attivitaproduttive.gov.it

Enrico Castiglioni Úr

Tel.: (39) 06 47 05 26 69

Fax: (39) 06 47 88 78 05

E-mail: enrico.castiglioni@attivitaproduttive.gov.it

Általános e-mail: ucn98.34.italia@attivitaproduttive.gov.it

Weboldal: http://www.minindustria.it

CIPRUS

| Cyprus Organization for the Promotion of Quality |
| --- |
| Ministry of Commerce, Industry and Tourism |
| 13-15, A. Araouzou street |
| CY-1421 Nicosia |
| Tel.: (357-22) 409 310 |
| Fax: (357-22) 754 103 |
| Antonis Ioannou Úr |
| Tel.: (357-22) 409 409 |
| Fax: (357-22) 754 103 |
| E-mail: aioannou@cys.mcit.gov.cy |
| Általános e-mail: dir9834@cys.mcit.gov.cy |
| Weboldal: http://www.cys.mcit.gov.cy |

Cyprus Organization for the Promotion of Quality

Ministry of Commerce, Industry and Tourism

13-15, A. Araouzou street

CY-1421 Nicosia

Tel.: (357-22) 409 310

Fax: (357-22) 754 103

Antonis Ioannou Úr

Tel.: (357-22) 409 409

Fax: (357-22) 754 103

E-mail: aioannou@cys.mcit.gov.cy

Általános e-mail: dir9834@cys.mcit.gov.cy

Weboldal: http://www.cys.mcit.gov.cy

LETTORSZÁG

| Ministry of Economics of Republic of Latvia |
| --- |
| Trade Normative and SOLVIT Notification Division |
| SOLVIT Coordination Centre |
| 55, Brīvības Street |
| LV-1519 Riga |
| Reinis Berzins |
| Deputy Head of Trade Normative and SOLVIT Notification Division |
| Tel.: (371) 701 32 30 |
| Fax: (371) 728 08 82 |
| Zanda Liekna |
| Senior Officer of Division of EU Internal Market Coordination |
| Tel.: (371) 701 32 36 |
| Tel.: (371) 701 30 67 |
| Fax: (371) 728 08 82 |
| E-mail: zanda.liekna@em.gov.lv |
| Általános e-mail: notification@em.gov.lv |

Ministry of Economics of Republic of Latvia

Trade Normative and SOLVIT Notification Division

SOLVIT Coordination Centre

55, Brīvības Street

LV-1519 Riga

Reinis Berzins

Deputy Head of Trade Normative and SOLVIT Notification Division

Tel.: (371) 701 32 30

Fax: (371) 728 08 82

Zanda Liekna

Senior Officer of Division of EU Internal Market Coordination

Tel.: (371) 701 32 36

Tel.: (371) 701 30 67

Fax: (371) 728 08 82

E-mail: zanda.liekna@em.gov.lv

Általános e-mail: notification@em.gov.lv

LITVÁNIA

| Lithuanian Standards Board |
| --- |
| T. Kosciuskos g. 30 |
| LT-01100 Vilnius |
| Daiva Lesickiene Asszony |
| Tel.: (370-5) 270 93 47 |
| Fax: (370-5) 270 93 67 |
| E-mail: dir9834@lsd.lt |
| Weboldal: http://www.lsd.lt |

Lithuanian Standards Board

T. Kosciuskos g. 30

LT-01100 Vilnius

Daiva Lesickiene Asszony

Tel.: (370-5) 270 93 47

Fax: (370-5) 270 93 67

E-mail: dir9834@lsd.lt

Weboldal: http://www.lsd.lt

LUXEMBURG

| SEE – Service de l'Energie de l'Etat |
| --- |
| 34, avenue de la Porte-Neuve B.P. 10 |
| L-2010 Luxembourg |
| J.P. Hoffmann Úr |
| Tel.: (352) 46 97 46-1 |
| Fax: (352) 22 25 24 |
| E-mail: see.direction@eg.etat.lu |
| Weboldal: http://www.see.lu |

SEE – Service de l'Energie de l'Etat

34, avenue de la Porte-Neuve B.P. 10

L-2010 Luxembourg

J.P. Hoffmann Úr

Tel.: (352) 46 97 46-1

Fax: (352) 22 25 24

E-mail: see.direction@eg.etat.lu

Weboldal: http://www.see.lu

MAGYARORSZÁG

| Hungarian Notification Centre – |
| --- |
| Ministry of Economy and Transport |
| Industrial Department |
| Budapest |
| Honvéd u. 13-15. |
| H-1880 |
| Fazekas Zsolt Úr |
| Leading Councillor |
| E-mail: fazekas.zsolt@gkm.gov.hu |
| Tel.: (36-1) 374 28 73 |
| Fax: (36-1) 473 16 22 |
| E-mail: notification@gkm.gov.hu |
| Weboldal: http://www.gkm.hu/dokk/main/gkm |

Hungarian Notification Centre –

Ministry of Economy and Transport

Industrial Department

Budapest

Honvéd u. 13-15.

H-1880

Fazekas Zsolt Úr

Leading Councillor

E-mail: fazekas.zsolt@gkm.gov.hu

Tel.: (36-1) 374 28 73

Fax: (36-1) 473 16 22

E-mail: notification@gkm.gov.hu

Weboldal: http://www.gkm.hu/dokk/main/gkm

MÁLTA

| Malta Standards Authority |
| --- |
| Level 2 |
| Evans Building |
| Merchants Street |
| VLT 03 |
| MT-Valletta |
| Tel.: (356) 2124 2420 |
| Tel.: (356) 2124 3282 |
| Fax: (356) 2124 2406 |
| Lorna Cachia Asszony |
| E-mail: lorna.cachia@msa.org.mt |
| Általános e-mail: notification@msa.org.mt |
| Weboldal: http://www.msa.org.mt |

Malta Standards Authority

Level 2

Evans Building

Merchants Street

VLT 03

MT-Valletta

Tel.: (356) 2124 2420

Tel.: (356) 2124 3282

Fax: (356) 2124 2406

Lorna Cachia Asszony

E-mail: lorna.cachia@msa.org.mt

Általános e-mail: notification@msa.org.mt

Weboldal: http://www.msa.org.mt

HOLLANDIA

| Ministerie van Financiën |
| --- |
| Belastingsdienst/Douane Noord |
| Team bijzondere klantbehandeling |
| Centrale Dienst voor In-en uitvoer |
| Engelse Kamp 2 |
| Postbus 30003 |
| 9700 RD Groningen |
| Nederland |
| Ebel van der Heide Úr |
| Tel.: (31-50) 523 21 34 |
| Hennie Boekema Asszony |
| Tel.: (31-50) 523 21 35 |
| Tineke Elzer Asszony |
| Tel.: (31-50) 523 21 33 |
| Fax: (31-50) 523 21 59 |
| Általános e-mail: |
| Enquiry.Point@tiscali-business.nl |
| Enquiry.Point2@tiscali-business.nl |

Ministerie van Financiën

Belastingsdienst/Douane Noord

Team bijzondere klantbehandeling

Centrale Dienst voor In-en uitvoer

Engelse Kamp 2

Postbus 30003

9700 RD Groningen

Nederland

Ebel van der Heide Úr

Tel.: (31-50) 523 21 34

Hennie Boekema Asszony

Tel.: (31-50) 523 21 35

Tineke Elzer Asszony

Tel.: (31-50) 523 21 33

Fax: (31-50) 523 21 59

Általános e-mail:

Enquiry.Point@tiscali-business.nl

Enquiry.Point2@tiscali-business.nl

AUSZTRIA

| Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit |
| --- |
| Abteilung C2/1 |
| Stubenring 1 |
| A-1010 Wien |
| Brigitte Wikgolm Asszony |
| Tel.: (43-1) 711 00 58 96 |
| Fax: (43-1) 715 96 51 vagy (43-1) 712 06 80 |
| E-mail: not9834@bmwa.gv.at |
| Weboldal: http://www.bmwa.gv.at |

Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit

Abteilung C2/1

Stubenring 1

A-1010 Wien

Brigitte Wikgolm Asszony

Tel.: (43-1) 711 00 58 96

Fax: (43-1) 715 96 51 vagy (43-1) 712 06 80

E-mail: not9834@bmwa.gv.at

Weboldal: http://www.bmwa.gv.at

LENGYELORSZÁG

| Ministry of Economy and Labour |
| --- |
| Department for European and Multilateral Relations |
| Plac Trzech Krzyży 3/5 |
| PL-00-507 Warszawa |
| Barbara Nieciak Asszony |
| Tel.: (48-22) 693 54 07 |
| Fax: (48-22) 693 40 28 |
| E-mail: barnie@mg.gov.pl |
| Agata Gągor Asszony |
| Tel.: (48-22) 693 56 90 |
| Általános e-mail: notyfikacja@mg.gov.pl |

Ministry of Economy and Labour

Department for European and Multilateral Relations

Plac Trzech Krzyży 3/5

PL-00-507 Warszawa

Barbara Nieciak Asszony

Tel.: (48-22) 693 54 07

Fax: (48-22) 693 40 28

E-mail: barnie@mg.gov.pl

Agata Gągor Asszony

Tel.: (48-22) 693 56 90

Általános e-mail: notyfikacja@mg.gov.pl

PORTUGÁLIA

| Instituto Portugês da Qualidade |
| --- |
| Rua Antonio Gião, 2 |
| P-2829-513 Caparica |
| Cândida Pires Asszony |
| Tel.: (351) 21 294 82 36 vagy 81 00 |
| Fax: (351) 21 294 82 23 |
| E-mail: c.pires@mail.ipq.pt |
| Általános e-mail: not9834@mail.ipq.pt |
| Weboldal: http://www.ipq.pt |

Instituto Portugês da Qualidade

Rua Antonio Gião, 2

P-2829-513 Caparica

Cândida Pires Asszony

Tel.: (351) 21 294 82 36 vagy 81 00

Fax: (351) 21 294 82 23

E-mail: c.pires@mail.ipq.pt

Általános e-mail: not9834@mail.ipq.pt

Weboldal: http://www.ipq.pt

SZLOVÉNIA

| SIST – Slovenian Institute for Standardization |
| --- |
| Contact point for 98/34/EC and WTO-TBT Enquiry Point |
| Šmartinska 140 |
| SLO-1000 Ljubljana |
| Vesna Stražišar Asszony |
| Tel.: (386-1) 478 30 41 |
| Fax: (386-1) 478 30 98 |
| E-mail: contact@sist.si |

SIST – Slovenian Institute for Standardization

Contact point for 98/34/EC and WTO-TBT Enquiry Point

Šmartinska 140

SLO-1000 Ljubljana

Vesna Stražišar Asszony

Tel.: (386-1) 478 30 41

Fax: (386-1) 478 30 98

E-mail: contact@sist.si

SZLOVÁKIA

| Kvetoslava Steinlova Asszony |
| --- |
| Director of the Department of European Integration, |
| Office of Standards, Metrology and Testing of the Slovak Republic |
| Stefanovicova 3 |
| SK-814 39 Bratislava |
| Tel.: (421-2) 5249 35 21 |
| Fax: (421-2) 5249 10 50 |
| E-mail: steinlova@normoff.gov.sk |

Kvetoslava Steinlova Asszony

Director of the Department of European Integration,

Office of Standards, Metrology and Testing of the Slovak Republic

Stefanovicova 3

SK-814 39 Bratislava

Tel.: (421-2) 5249 35 21

Fax: (421-2) 5249 10 50

E-mail: steinlova@normoff.gov.sk

FINNORSZÁG

| Kauppa-ja teollisuusministeriö |
| --- |
| (Ministry of Trade and Industry) |
| Látogatási cím: |
| Aleksanterinkatu 4 |
| FIN-00171 Helsinki |
| és |
| Katakatu 3 |
| FIN-00120 Helsinki |
| Postai cím: |
| PO Box 32 |
| FIN-00023 Government |
| Leila Orava Asszony |
| Tel.: (358-9) 1606 46 86 |
| Fax: (358-9) 1606 46 22 |
| E-mail: leila.orava@ktm.fi |
| Katri Amper Asszony |
| Tel.: (358-9) 1606 46 48 |
| Általános e-mail: maaraykset.tekniset@ktm.fi |
| Weboldal: http://www.ktm.fi |

Kauppa-ja teollisuusministeriö

(Ministry of Trade and Industry)

Látogatási cím:

Aleksanterinkatu 4

FIN-00171 Helsinki

és

Katakatu 3

FIN-00120 Helsinki

Postai cím:

PO Box 32

FIN-00023 Government

Leila Orava Asszony

Tel.: (358-9) 1606 46 86

Fax: (358-9) 1606 46 22

E-mail: leila.orava@ktm.fi

Katri Amper Asszony

Tel.: (358-9) 1606 46 48

Általános e-mail: maaraykset.tekniset@ktm.fi

Weboldal: http://www.ktm.fi

SVÉDORSZÁG

| Kommerskollegium |
| --- |
| (National Board of Trade) |
| Box 6803 |
| Drottninggatan 89 |
| S-113 86 Stockholm |
| Kerstin Carlsson Asszony |
| Tel.: (46-8) 690 48 82 vagy (46-8) 690 48 00 |
| Fax: (46-8) 690 48 40 vagy (46-8) 306 759 |
| E-mail: kerstin.carlsson@kommers.se |
| Általános e-mail: 9834@kommers.se |
| Weboldal: http://www.kommers.se |

Kommerskollegium

(National Board of Trade)

Box 6803

Drottninggatan 89

S-113 86 Stockholm

Kerstin Carlsson Asszony

Tel.: (46-8) 690 48 82 vagy (46-8) 690 48 00

Fax: (46-8) 690 48 40 vagy (46-8) 306 759

E-mail: kerstin.carlsson@kommers.se

Általános e-mail: 9834@kommers.se

Weboldal: http://www.kommers.se

EGYESÜLT KIRÁLYSÁG

| Department of Trade and Industry |
| --- |
| Standards and Technical Regulations Directorate 2 |
| 151 Buckingham Palace Road |
| London SW1 W 9SS |
| United Kingdom |
| Philip Plumb Úr |
| Tel.: (44-207) 215 14 88 |
| Fax: (44-207) 215 15 29 |
| E-mail: philip.plumb@dti.gsi.gov.uk |
| Általános e-mail: 9834@dti.gsi.gov.uk |
| Weboldal: http://www.dti.gov.uk/strd |

Department of Trade and Industry

Standards and Technical Regulations Directorate 2

151 Buckingham Palace Road

London SW1 W 9SS

United Kingdom

Philip Plumb Úr

Tel.: (44-207) 215 14 88

Fax: (44-207) 215 15 29

E-mail: philip.plumb@dti.gsi.gov.uk

Általános e-mail: 9834@dti.gsi.gov.uk

Weboldal: http://www.dti.gov.uk/strd

EFTA – ESA

| EFTA Surveillance Authority |
| --- |
| Rue Belliard 35 |
| B-1040 Bruxelles |
| Adinda Batsleer Asszony |
| Tel.: (32-2) 286 18 61 |
| Fax: (32-2) 286 18 00 |
| E-mail: aba@eftasurv.int |
| Tuija Ristiluoma Asszony |
| Tel.: (32-2) 286 18 71 |
| Fax: (32-2) 286 18 00 |
| E-mail: tri@eftasurv.int |
| Általános e-mail: DRAFTTECHREGESA@eftasurv.int |
| Weboldal: http://www.eftasurv.int |

EFTA Surveillance Authority

Rue Belliard 35

B-1040 Bruxelles

Adinda Batsleer Asszony

Tel.: (32-2) 286 18 61

Fax: (32-2) 286 18 00

E-mail: aba@eftasurv.int

Tuija Ristiluoma Asszony

Tel.: (32-2) 286 18 71

Fax: (32-2) 286 18 00

E-mail: tri@eftasurv.int

Általános e-mail: DRAFTTECHREGESA@eftasurv.int

Weboldal: http://www.eftasurv.int

| EFTA |
| --- |
| Goods Unit |
| EFTA Secretariat |
| Rue Joseph II 12-16 |
| B-1000 Bruxelles |
| Kathleen Byrne Asszony |
| Tel.: (32-2) 286 17 49 |
| Fax: (32-2) 286 17 42 |
| E-mail: kathleen.byrne@efta.int |
| Általános e-mail: DRAFTTECHREGEFTA@efta.int |
| Weboldal: http://www.efta.int |

EFTA

Goods Unit

EFTA Secretariat

Rue Joseph II 12-16

B-1000 Bruxelles

Kathleen Byrne Asszony

Tel.: (32-2) 286 17 49

Fax: (32-2) 286 17 42

E-mail: kathleen.byrne@efta.int

Általános e-mail: DRAFTTECHREGEFTA@efta.int

Weboldal: http://www.efta.int

TÖRÖKORSZÁG

| Undersecretariat of Foreign Trade |
| --- |
| General Directorate of Standardisation for Foreign Trade |
| Inönü Bulvari no 36 |
| TR-06510 |
| Emek – Ankara |
| Mehmet Comert Úr |
| Tel.: (90-312) 212 58 98 |
| Fax: (90-312) 212 87 68 |
| E-mail: comertm@dtm.gov.tr |
| Weboldal: http://www.dtm.gov.tr |

Undersecretariat of Foreign Trade

General Directorate of Standardisation for Foreign Trade

Inönü Bulvari no 36

TR-06510

Emek – Ankara

Mehmet Comert Úr

Tel.: (90-312) 212 58 98

Fax: (90-312) 212 87 68

E-mail: comertm@dtm.gov.tr

Weboldal: http://www.dtm.gov.tr

---

(1)  Év – nyilvántartási szám – jogalkotó tagállam.

(2)  Időszak, amelynek folyamán a tervezetet nem lehet elfogadni.

(3)  Nincs várakozási időszak, mivel a Bizottság elfogadja az értesítő tagállam sürgősséggel történő elfogadásra vonatkozó indokait.

(4)  Nincs várakozási időszak, mert a rendelkezés fiskális vagy pénzügyi intézkedésekhez kapcsolódó műszaki leírásokra, vagy egyéb követelményekre vagy szolgáltatásra vonatkozó jogszabályokra vonatkozik a 98/34/EK irányelv 1. cikk (11) bekezdés második pont harmadik franciabekezdésének értelmében.

(5)  A bejelentési eljárás lezárult.

---

| 9.5.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 109/9 |
| --- | --- | --- | --- |

9.5.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 109/9

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.4173 – Nippon Sheet Glas/Pilkington)

(2006/C 109/04)

(EGT vonatkozású szöveg)

| 1. | 2006. április 28-án a Bizottság a Tanács 139/2004/EK (1) rendelete 4. cikke szerint és a 4(5). cikk alapján tett beterjesztést követően bejelentést kapott a Nippon Sheet Glass Co., Ltd („NSG”, Japán) vállalat tervezett összefonódásáról, amely szerint az előbbi teljes irányítást szerez a Tanács rendeletének 3. cikke (1) bekezdése b) pontja szerint a Pilkington plc („Pilkington”, Egyesült Királyság) vállalat felett 2006. február 27-én meghirdetett nyilvános vételi ajánlat útján. |
| --- | --- |

1.

2006. április 28-án a Bizottság a Tanács 139/2004/EK (1) rendelete 4. cikke szerint és a 4(5). cikk alapján tett beterjesztést követően bejelentést kapott a Nippon Sheet Glass Co., Ltd („NSG”, Japán) vállalat tervezett összefonódásáról, amely szerint az előbbi teljes irányítást szerez a Tanács rendeletének 3. cikke (1) bekezdése b) pontja szerint a Pilkington plc („Pilkington”, Egyesült Királyság) vállalat felett 2006. február 27-én meghirdetett nyilvános vételi ajánlat útján.

| 2. | Az érintett vállalatok üzleti tevékenysége a következő:






  — | NSG esetében: üveggyapot és úszó üveg gyártása elsősorban Kelet-Ázsiában; |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalatok üzleti tevékenysége a következő:

—

NSG esetében: üveggyapot és úszó üveg gyártása elsősorban Kelet-Ázsiában;

| — | Pilkington esetében: üveg és üvegmázas termékek gyártása globálisan, de elsősorban Európában. |
| --- | --- |

—

Pilkington esetében: üveg és üvegmázas termékek gyártása globálisan, de elsősorban Európában.

| 3. | A Bizottság, előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett tranzakció a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat. Ettől eltekintve, e kérdésről a Bizottság a végleges döntés jogát fenntartja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság, előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett tranzakció a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat. Ettől eltekintve, e kérdésről a Bizottság a végleges döntés jogát fenntartja.

| 4. | A Bizottság felkéri az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetleges észrevételeiket nyújtsák be a Bizottsághoz.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10. napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételek beküldhetők a Bizottsághoz faxon (fax: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44) vagy postai úton az alábbi hivatkozási számmal COMP/M.4173 – Nippon Sheet Glas/Pilkington a következő címre:





  European Commission |
| --- | --- |
| Competition DG |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Brussels |

4.

A Bizottság felkéri az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetleges észrevételeiket nyújtsák be a Bizottsághoz.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10. napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételek beküldhetők a Bizottsághoz faxon (fax: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44) vagy postai úton az alábbi hivatkozási számmal COMP/M.4173 – Nippon Sheet Glas/Pilkington a következő címre:

European Commission

Competition DG

Merger Registry

J-70

B-1049 Brussels

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

Az Európai Központi Bank

| 9.5.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 109/10 |
| --- | --- | --- | --- |

9.5.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 109/10

---

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK VÉLEMÉNYE

(2006. április 26.)

a belső piaci fizetési szolgáltatásokról szóló irányelvre irányuló javaslatról

(EKB/2006/21)

(2006/C 109/05)

Bevezetés és jogalap

2006. január 19-én az Európai Központi Bank („EKB”) az Európai Unió Tanácsától azt a felkérést kapta, hogy alkosson véleményt a belső piaci fizetési szolgáltatásokról, valamint a 97/7/EK, a 2000/12/EK és a 2002/65/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv iránti javaslatról (COM(2005) 603 végleges) (a továbbiakban: irányelvtervezet).

Az EKB véleményalkotásra szolgáló hatásköre az Európai Közösséget létrehozó szerződés 105. cikke (2) bekezdésének negyedik francia bekezdésével együttesen a 105. cikk (4) bekezdésének első francia bekezdésén alapul, mivel az irányelvtervezet a Központi Bankok Európai Rendszerének („KBER”) egyik alapvető feladatát érinti, nevezetesen a fizetési rendszerek zavartalan működésének előmozdítását (1). Az EKB hatásköre a Szerződés 105. cikkének (5) bekezdésén is alapul, amelynek megfelelően a KBER támogatja a hatáskörrel rendelkező hatóságokat a hitelintézetek prudenciális felügyeletére és a pénzügyi rendszer stabilitására vonatkozó politikáik zavartalan folytatásában. Az Európai Központi Bank eljárási szabályzatának 17.5. cikke első mondatával összhangban a Kormányzótanács fogadta el ezt a véleményt.

Általános észrevételek

| 1.1. | Az irányelvtervezet egy rendkívül üdvözölt kezdeményezés, mivel az létrehozza az EU fizetési szolgáltatásainak átfogó jogi keretrendszerét. Jelenleg a fizetésekre vonatkozó nemzeti jogszabályok különbözősége megnehezíti az egységes európai fizetési térség („SEPA”) végrehajtását. A fizetésekre vonatkozó nemzeti jogi előírások harmonizálása ezért segíteni fogja a bankszektort a SEPA létrehozására irányuló erőfeszítéseiben. Ezen túlmenően a „fizetési intézmények” fogalmának bevezetése el fog vezetni a fizetési szolgáltatások piacára való bejutás szabályainak harmonizációjához. Azonban a harmonizált jogszabályok előnyeinek teljes kiaknázásához figyelmet kell fordítani az irányelvtervezet és az elektronikus pénzről szóló irányelv (2) hatályának összehangolására, különösen számításba véve a fizetési számlákon alapuló fizetési szolgáltatások és a központosított könyvelésen alapuló, elektronikus pénzben végzett fizetési szolgáltatások megkülönböztetésének szükségességét. Amennyiben késik az irányelvtervezet elfogadása, ez kockáztathatja a SEPA-nak megfelelő nemzeti rendszerek 2008. január 1-jén történő bevezetését és azok 2010-re történő teljes migrációját. E tekintetben kulcsfontosságú az irányelvtervezet III. és IV. címe, mivel azok vezetik be a harmonizált szabálykészletet a fizetési műveletek tájékoztatási követelményei, hitelesítése, végrehajtása és az azokkal kapcsolatos felelősség vonatkozásban. Úgy tűnik, hogy az irányelvtervezet e címeiben felvetett szakpolitikai és jogi kérdések viszonylag rövid határidőn belül megoldhatóak lehetnek. Amennyiben a tárgyalások meghosszabbításra kerülnek, meg kell fontolni az irányelvtervezet egyes részeinek elhagyását, elsőbbséget adva a SEPA sikeres végrehajtásához szükséges részek elfogadásának. |
| --- | --- |

1.1.

Az irányelvtervezet egy rendkívül üdvözölt kezdeményezés, mivel az létrehozza az EU fizetési szolgáltatásainak átfogó jogi keretrendszerét. Jelenleg a fizetésekre vonatkozó nemzeti jogszabályok különbözősége megnehezíti az egységes európai fizetési térség („SEPA”) végrehajtását. A fizetésekre vonatkozó nemzeti jogi előírások harmonizálása ezért segíteni fogja a bankszektort a SEPA létrehozására irányuló erőfeszítéseiben. Ezen túlmenően a „fizetési intézmények” fogalmának bevezetése el fog vezetni a fizetési szolgáltatások piacára való bejutás szabályainak harmonizációjához. Azonban a harmonizált jogszabályok előnyeinek teljes kiaknázásához figyelmet kell fordítani az irányelvtervezet és az elektronikus pénzről szóló irányelv (2) hatályának összehangolására, különösen számításba véve a fizetési számlákon alapuló fizetési szolgáltatások és a központosított könyvelésen alapuló, elektronikus pénzben végzett fizetési szolgáltatások megkülönböztetésének szükségességét. Amennyiben késik az irányelvtervezet elfogadása, ez kockáztathatja a SEPA-nak megfelelő nemzeti rendszerek 2008. január 1-jén történő bevezetését és azok 2010-re történő teljes migrációját. E tekintetben kulcsfontosságú az irányelvtervezet III. és IV. címe, mivel azok vezetik be a harmonizált szabálykészletet a fizetési műveletek tájékoztatási követelményei, hitelesítése, végrehajtása és az azokkal kapcsolatos felelősség vonatkozásban. Úgy tűnik, hogy az irányelvtervezet e címeiben felvetett szakpolitikai és jogi kérdések viszonylag rövid határidőn belül megoldhatóak lehetnek. Amennyiben a tárgyalások meghosszabbításra kerülnek, meg kell fontolni az irányelvtervezet egyes részeinek elhagyását, elsőbbséget adva a SEPA sikeres végrehajtásához szükséges részek elfogadásának.

| 1.2. | Az irányelvtervezet egyes vonatkozásai azonban számos aggályt vetnek fel, amelyek a következőkben részletesebben kifejtésre kerülnek. |
| --- | --- |

1.2.

Az irányelvtervezet egyes vonatkozásai azonban számos aggályt vetnek fel, amelyek a következőkben részletesebben kifejtésre kerülnek.

Különös észrevételek

2.   A fizetési intézmények tevékenysége

| 2.1. | A „fizetési intézmények” új fogalmának bevezetése egy előremutató lépés a nemzeti jogok jelenlegi, arra vonatkozó eltérő megközelítéseinek harmonizálása irányában, ahogyan a fizetési szolgáltatásokat nem hitelintézetként nyújtó jogalanyok, elektronikuspénz-kibocsátó intézmények és postai elszámolóközpontok szabályozása történik. Az irányelvtervezet azonban nem egyértelmű azon tevékenységek tekintetében, amelyeket az ilyen fizetési intézmények elláthatnak. Az irányelvtervezet alapján a fizetési intézmények pénzeszközöket fogadhatnak a nyilvánosságtól a fizetési szolgáltatások nyújtásához. E pénzeszközök azonban nem lehetnek az egységes szerkezetbe foglalt banki irányelv (3) 3. cikke értelmében vett betétek vagy egyéb visszafizetendő pénzeszközök, illetve az elektronikus pénzről szóló irányelv 1. cikke (3) bekezdésének a) pontjában meghatározott elektronikus pénz (lásd az irányelvtervezet 10. cikkének (1) bekezdését). |
| --- | --- |

2.1.

A „fizetési intézmények” új fogalmának bevezetése egy előremutató lépés a nemzeti jogok jelenlegi, arra vonatkozó eltérő megközelítéseinek harmonizálása irányában, ahogyan a fizetési szolgáltatásokat nem hitelintézetként nyújtó jogalanyok, elektronikuspénz-kibocsátó intézmények és postai elszámolóközpontok szabályozása történik. Az irányelvtervezet azonban nem egyértelmű azon tevékenységek tekintetében, amelyeket az ilyen fizetési intézmények elláthatnak. Az irányelvtervezet alapján a fizetési intézmények pénzeszközöket fogadhatnak a nyilvánosságtól a fizetési szolgáltatások nyújtásához. E pénzeszközök azonban nem lehetnek az egységes szerkezetbe foglalt banki irányelv (3) 3. cikke értelmében vett betétek vagy egyéb visszafizetendő pénzeszközök, illetve az elektronikus pénzről szóló irányelv 1. cikke (3) bekezdésének a) pontjában meghatározott elektronikus pénz (lásd az irányelvtervezet 10. cikkének (1) bekezdését).

| 2.2. | E tekintetben az irányelvtervezet szóhasználata nem teszi egyértelművé, hogy a fizetési intézmények tarthatnak-e a betétekhez vagy elektronikus pénzhez hasonló közgazdasági és jogi jellemzőkkel rendelkező pénzeszközöket. A fizetési intézmények fizetési számla vezetésére vonatkozó képessége magában foglalja azt is, hogy a fizetési intézmények annál hosszabb időtartamon keresztül is tarthatnak pénzeszközöket, mint ami a fizetési művelet véglegesítéséhez szükséges. Ez aggályos kérdés, mivel az irányelvtervezet 65. cikkének (4) bekezdése „takarékszámlákat” említ annak kifejtése nélkül, hogy e számlákat ki vezeti és milyen célra. Az irányelvtervezet (8) és (9) preambulumbekezdése azonban azt tartalmazza, hogy a fizetési intézmények nem gyűjthetnek betéteket. E pontok lentebb részletesebben kifejtésre kerülnek. |
| --- | --- |

2.2.

E tekintetben az irányelvtervezet szóhasználata nem teszi egyértelművé, hogy a fizetési intézmények tarthatnak-e a betétekhez vagy elektronikus pénzhez hasonló közgazdasági és jogi jellemzőkkel rendelkező pénzeszközöket. A fizetési intézmények fizetési számla vezetésére vonatkozó képessége magában foglalja azt is, hogy a fizetési intézmények annál hosszabb időtartamon keresztül is tarthatnak pénzeszközöket, mint ami a fizetési művelet véglegesítéséhez szükséges. Ez aggályos kérdés, mivel az irányelvtervezet 65. cikkének (4) bekezdése „takarékszámlákat” említ annak kifejtése nélkül, hogy e számlákat ki vezeti és milyen célra. Az irányelvtervezet (8) és (9) preambulumbekezdése azonban azt tartalmazza, hogy a fizetési intézmények nem gyűjthetnek betéteket. E pontok lentebb részletesebben kifejtésre kerülnek.

| 2.3. | Megjegyezzük azt is, hogy az irányelvtervezet mellékletének 4. pontja alapján a fizetési intézmények végrehajthatnak fizetési műveleteket, ha a pénzeszközökre hitelkeret nyújt fedezetet anélkül, hogy a hitelnyújtási képesség vonatkozásában bármiféle, a hitel összegére és/vagy lejáratára vonatkozó korlátozás állna fenn. |
| --- | --- |

2.3.

Megjegyezzük azt is, hogy az irányelvtervezet mellékletének 4. pontja alapján a fizetési intézmények végrehajthatnak fizetési műveleteket, ha a pénzeszközökre hitelkeret nyújt fedezetet anélkül, hogy a hitelnyújtási képesség vonatkozásában bármiféle, a hitel összegére és/vagy lejáratára vonatkozó korlátozás állna fenn.

3.   Betétek vagy egyéb visszafizetendő pénzeszközök

| 3.1. | A betétek vagy egyéb visszafizetendő pénzeszközök tartása vonatkozásában emlékeztetni kell arra, hogy az egységes szerkezetbe foglalt banki irányelv 3. cikke tiltja a nem hitelintézeti vállalkozásoknak a betétek vagy egyéb visszafizetendő pénzeszközök nyilvánosságtól való üzletszerű gyűjtését. Míg az egységes szerkezetbe foglalt banki irányelv nem határozza meg a betétgyűjtést, a „betétek vagy egyéb visszafizetendő pénzeszközök” az irányelvben szereplő fogalmát tágan értelmezi az Európai Közösségek Bírósága, amely megjegyezte, hogy „az egyéb visszafizetendő pénzeszközök fogalma [...] nem kizárólag azon pénzügyi eszközökre utal, amelyek rendelkeznek a visszafizethetőség lényeges jellemzőjével, de azokra is, amelyekre – bár nem rendelkeznek e jellemzőkkel– a fizetett pénzeszközök visszafizetésére irányuló szerződéses megállapodás vonatkozik” (4). Nincs jelentősége annak, hogy e pénzeszközök átvétele betétként vagy egyéb formában – mint például az egységes szerkezetbe foglalt banki irányelv egyik felvezetésében említett, „kötvények és más hasonló értékpapírok folyamatos kibocsátásaként” (5) – történt. Így „a pénzeszközök minden átvétele megvalósíthatja (tág értelemben) az üzletszerű betétgyűjtést, ha az együtt jár a kapott pénzeszközök visszafizetésével. E tekintetben lényegtelen, hogy a visszafizetési követelmény a pénzeszközök átvételekor már fennáll-e (és az adott ügylet »lényegi« elemét képezi), vagy pedig a kötelezettség a szerződéses jogcím létrehozásának eredményeként keletkezik-e” (6). A betétgyűjtés megfelelő értelmezésében a védelemben részesítendő megtakarítások köre kérdésének, valamint az „üzletszerű hitelnyújtás” jellemzőinek a betétek visszafizetése védelme szempontjából jelentősnek minősített kockázatokra figyelemmel történő értelmezésének kell irányt mutatnia. Ennek eredménye az üzletszerű betétgyűjtés és hitelezés tág értelmezése felé hajló irányzat (7). |
| --- | --- |

3.1.

A betétek vagy egyéb visszafizetendő pénzeszközök tartása vonatkozásában emlékeztetni kell arra, hogy az egységes szerkezetbe foglalt banki irányelv 3. cikke tiltja a nem hitelintézeti vállalkozásoknak a betétek vagy egyéb visszafizetendő pénzeszközök nyilvánosságtól való üzletszerű gyűjtését. Míg az egységes szerkezetbe foglalt banki irányelv nem határozza meg a betétgyűjtést, a „betétek vagy egyéb visszafizetendő pénzeszközök” az irányelvben szereplő fogalmát tágan értelmezi az Európai Közösségek Bírósága, amely megjegyezte, hogy „az egyéb visszafizetendő pénzeszközök fogalma [...] nem kizárólag azon pénzügyi eszközökre utal, amelyek rendelkeznek a visszafizethetőség lényeges jellemzőjével, de azokra is, amelyekre – bár nem rendelkeznek e jellemzőkkel– a fizetett pénzeszközök visszafizetésére irányuló szerződéses megállapodás vonatkozik” (4). Nincs jelentősége annak, hogy e pénzeszközök átvétele betétként vagy egyéb formában – mint például az egységes szerkezetbe foglalt banki irányelv egyik felvezetésében említett, „kötvények és más hasonló értékpapírok folyamatos kibocsátásaként” (5) – történt. Így „a pénzeszközök minden átvétele megvalósíthatja (tág értelemben) az üzletszerű betétgyűjtést, ha az együtt jár a kapott pénzeszközök visszafizetésével. E tekintetben lényegtelen, hogy a visszafizetési követelmény a pénzeszközök átvételekor már fennáll-e (és az adott ügylet »lényegi« elemét képezi), vagy pedig a kötelezettség a szerződéses jogcím létrehozásának eredményeként keletkezik-e” (6). A betétgyűjtés megfelelő értelmezésében a védelemben részesítendő megtakarítások köre kérdésének, valamint az „üzletszerű hitelnyújtás” jellemzőinek a betétek visszafizetése védelme szempontjából jelentősnek minősített kockázatokra figyelemmel történő értelmezésének kell irányt mutatnia. Ennek eredménye az üzletszerű betétgyűjtés és hitelezés tág értelmezése felé hajló irányzat (7).

| 3.2. | A fentiekre figyelemmel úgy tűnik, hogy a fizetési intézmények ténylegesen betéteket vesznek át ügyfeleiktől. Amennyiben tehát ez a helyzet, a fizetési intézmény fizetésképtelenné válása esetén a fizetésképtelenség bekövetkezésekor általa tartott minden pénzeszköz a vagyona részét képezné, és így valamennyi hitelezője követeléseinek kielégítési alapjául szolgálna. A betétek és egyéb visszafizetendő pénzeszközök gyűjtési tevékenysége magának a banki tevékenység fogalmának a lényege, amint azt egyértelművé teszi a „hitelintézet”-nek az egységes szerkezetbe foglalt banki irányelv 1. cikke (1) bekezdésének a) pontjában megállapított fogalommeghatározása (8). A banki tevékenység alapvető fogalmának megváltoztatása óvatos megfontolást igényel a monetáris politika, a fizetési rendszerek rendezettsége és biztonsága, a pénzügyi stabilitás és a statisztika szemszögéből, amelyek mindegyike olyan kérdés, amellyel kapcsolatban a KBER kiterjedt hatáskörökkel rendelkezik. A fizetési intézmények tevékenysége elkerülhetetlenül együtt jár a nyilvánosság pénzeszközeinek tartásával, még ha csak korlátozott időtartamra is. Ezért az ilyen tevékenységek ellenőrzési követelményeinek és biztosítékainak megállapításakor számításba kell venni a fogyasztóvédelmi és a pénzügyi stabilitási kérdéseket. |
| --- | --- |

3.2.

A fentiekre figyelemmel úgy tűnik, hogy a fizetési intézmények ténylegesen betéteket vesznek át ügyfeleiktől. Amennyiben tehát ez a helyzet, a fizetési intézmény fizetésképtelenné válása esetén a fizetésképtelenség bekövetkezésekor általa tartott minden pénzeszköz a vagyona részét képezné, és így valamennyi hitelezője követeléseinek kielégítési alapjául szolgálna. A betétek és egyéb visszafizetendő pénzeszközök gyűjtési tevékenysége magának a banki tevékenység fogalmának a lényege, amint azt egyértelművé teszi a „hitelintézet”-nek az egységes szerkezetbe foglalt banki irányelv 1. cikke (1) bekezdésének a) pontjában megállapított fogalommeghatározása (8). A banki tevékenység alapvető fogalmának megváltoztatása óvatos megfontolást igényel a monetáris politika, a fizetési rendszerek rendezettsége és biztonsága, a pénzügyi stabilitás és a statisztika szemszögéből, amelyek mindegyike olyan kérdés, amellyel kapcsolatban a KBER kiterjedt hatáskörökkel rendelkezik. A fizetési intézmények tevékenysége elkerülhetetlenül együtt jár a nyilvánosság pénzeszközeinek tartásával, még ha csak korlátozott időtartamra is. Ezért az ilyen tevékenységek ellenőrzési követelményeinek és biztosítékainak megállapításakor számításba kell venni a fogyasztóvédelmi és a pénzügyi stabilitási kérdéseket.

4.   Felügyeleti követelmények

| 4.1. | Az irányelvtervezet általában lehetővé tenné a fizetési intézmények számára, hogy az egységes szerkezetbe foglalt banki irányelv alapján irányadóhoz képest könnyített felügyeleti rendszer alatt működjenek. A néhány minőségi követelményen alapuló engedélyezési eljáráson túlmenően a fizetési intézményeknek meg kell felelniük a szabályozói keretnek, amely: i. főként számos általánosan megfogalmazott közzétételi követelményen alapul; és ii. nem tartalmaz tőkekövetelményeket a számszerűsíthető kockázatok fedezésére (lásd az irányelvtervezet 5. cikkét). A könnyített felügyeleti rendszer felvet egyes aggályokat, amelyeket hangsúlyoz az a tény, hogy az irányelvtervezet teljes harmonizációt ír elő (lásd az irányelvtervezet 78. cikkét), ellentétben a pénzügyi szolgáltatások üzletszerű nyújtása megkezdésére és folytatására vonatkozó egyéb közösségi jogszabályok szabályozói megközelítésével. |
| --- | --- |

4.1.

Az irányelvtervezet általában lehetővé tenné a fizetési intézmények számára, hogy az egységes szerkezetbe foglalt banki irányelv alapján irányadóhoz képest könnyített felügyeleti rendszer alatt működjenek. A néhány minőségi követelményen alapuló engedélyezési eljáráson túlmenően a fizetési intézményeknek meg kell felelniük a szabályozói keretnek, amely: i. főként számos általánosan megfogalmazott közzétételi követelményen alapul; és ii. nem tartalmaz tőkekövetelményeket a számszerűsíthető kockázatok fedezésére (lásd az irányelvtervezet 5. cikkét). A könnyített felügyeleti rendszer felvet egyes aggályokat, amelyeket hangsúlyoz az a tény, hogy az irányelvtervezet teljes harmonizációt ír elő (lásd az irányelvtervezet 78. cikkét), ellentétben a pénzügyi szolgáltatások üzletszerű nyújtása megkezdésére és folytatására vonatkozó egyéb közösségi jogszabályok szabályozói megközelítésével.

| 4.2. | Az EKB véleménye szerint három fő területen van lehetőség az irányelvtervezetben a fizetési intézmények szabályozásának javítására. Először, a fizetési intézmények és más pénzügyi szolgáltatók nem egyértelmű megkülönböztetése rendkívül megnehezíti a kockázatok és a kapcsolódó biztosítékok értékelését. Nem csak akkor ez a helyzet, ha és amennyiben a fizetési intézmények a betétektől nehezen megkülönböztethető pénzeszközöket tarthatnak, de a nyilvánosságtól kapott pénzből finanszírozott hitelek nyújtására vonatkozó képességük vonatkozásában is (lásd az irányelvtervezet mellékletének 4. pontját). Másodszor, az irányelvtervezet nem foglalkozik a fizetési szolgáltatásokhoz kapcsolódó kockázatok különböző kategóriáival. E tekintetben érdemes arra emlékeztetni, hogy a hitelintézetek által végzett fizetési szolgáltatásokra sajátos tőkekövetelmények fognak vonatkozni, az ilyen szolgáltatásokhoz kapcsolódó működési kockázatokból eredően (9). Harmadszor, vitatható az is, hogy az irányelvtervezetben megállapított engedélyezési eljárás olyan szempontokon alapul, ami nemzeti szinten túl sok teret enged az eltérő értelmezésnek. A tagállamok meghatározott körülmények között fel is függeszthetnek egyes engedélyezési követelményeket (10). |
| --- | --- |

4.2.

Az EKB véleménye szerint három fő területen van lehetőség az irányelvtervezetben a fizetési intézmények szabályozásának javítására. Először, a fizetési intézmények és más pénzügyi szolgáltatók nem egyértelmű megkülönböztetése rendkívül megnehezíti a kockázatok és a kapcsolódó biztosítékok értékelését. Nem csak akkor ez a helyzet, ha és amennyiben a fizetési intézmények a betétektől nehezen megkülönböztethető pénzeszközöket tarthatnak, de a nyilvánosságtól kapott pénzből finanszírozott hitelek nyújtására vonatkozó képességük vonatkozásában is (lásd az irányelvtervezet mellékletének 4. pontját). Másodszor, az irányelvtervezet nem foglalkozik a fizetési szolgáltatásokhoz kapcsolódó kockázatok különböző kategóriáival. E tekintetben érdemes arra emlékeztetni, hogy a hitelintézetek által végzett fizetési szolgáltatásokra sajátos tőkekövetelmények fognak vonatkozni, az ilyen szolgáltatásokhoz kapcsolódó működési kockázatokból eredően (9). Harmadszor, vitatható az is, hogy az irányelvtervezetben megállapított engedélyezési eljárás olyan szempontokon alapul, ami nemzeti szinten túl sok teret enged az eltérő értelmezésnek. A tagállamok meghatározott körülmények között fel is függeszthetnek egyes engedélyezési követelményeket (10).

| 4.3. | E megfontolásokra figyelemmel úgy tűnik, hogy az irányelvtervezetben nem egyeztethető össze a fizetési intézmények tevékenységi köre és az ilyen tevékenységek ellátására vonatkozó prudenciális keretrendszer. Ha a fizetési intézmények tevékenységi körének tisztázása megtörténik, a kapcsolódó kockázatok értékelése alapján meg kell fontolni a megfelelő tőkekövetelmények és/vagy hasonló biztosítékok (azaz induló tőkekövetelmény, garanciák) előírását. |
| --- | --- |

4.3.

E megfontolásokra figyelemmel úgy tűnik, hogy az irányelvtervezetben nem egyeztethető össze a fizetési intézmények tevékenységi köre és az ilyen tevékenységek ellátására vonatkozó prudenciális keretrendszer. Ha a fizetési intézmények tevékenységi körének tisztázása megtörténik, a kapcsolódó kockázatok értékelése alapján meg kell fontolni a megfelelő tőkekövetelmények és/vagy hasonló biztosítékok (azaz induló tőkekövetelmény, garanciák) előírását.

| 4.4. | A fizetési intézmények tőkekövetelményének hiánya teret adhat a felügyeleti arbitrázsnak. Tekintet nélkül arra, hogy a hitelintézetek fizetési tevékenységüket közvetlenül vagy fizetési intézménynek minősülő leányvállalataikon keresztül folytatják, azokra a működési kockázatok és a hitelezési kockázatok vonatkozásában is konszolidált felügyelet fog vonatkozni. Viszont a bankcsoporthoz nem tartozó, önálló fizetési intézményekre és fizetési intézményekre nem fog semmiféle tőkekövetelmény vonatkozni annak ellenére, hogy ugyanazt az üzleti tevékenységet végzik. |
| --- | --- |

4.4.

A fizetési intézmények tőkekövetelményének hiánya teret adhat a felügyeleti arbitrázsnak. Tekintet nélkül arra, hogy a hitelintézetek fizetési tevékenységüket közvetlenül vagy fizetési intézménynek minősülő leányvállalataikon keresztül folytatják, azokra a működési kockázatok és a hitelezési kockázatok vonatkozásában is konszolidált felügyelet fog vonatkozni. Viszont a bankcsoporthoz nem tartozó, önálló fizetési intézményekre és fizetési intézményekre nem fog semmiféle tőkekövetelmény vonatkozni annak ellenére, hogy ugyanazt az üzleti tevékenységet végzik.

| 4.5. | Ezen túlmenően az irányelvtervezet általában nem egyértelmű a székhely szerinti és a fogadó tagállam illetékes hatóságainak feladatait illetően. Ennek egy példája az irányelvtervezet 6. cikkének harmadik bekezdése, ami a fizetési intézmények európai engedélyének megadását annak egyértelművé tétele nélkül szabályozza, hogy melyik tagállam feladata lesz az ilyen fizetési intézmények felügyelete. Érdemes lenne e kérdéseket alaposabban megfontolni. |
| --- | --- |

4.5.

Ezen túlmenően az irányelvtervezet általában nem egyértelmű a székhely szerinti és a fogadó tagállam illetékes hatóságainak feladatait illetően. Ennek egy példája az irányelvtervezet 6. cikkének harmadik bekezdése, ami a fizetési intézmények európai engedélyének megadását annak egyértelművé tétele nélkül szabályozza, hogy melyik tagállam feladata lesz az ilyen fizetési intézmények felügyelete. Érdemes lenne e kérdéseket alaposabban megfontolni.

| 4.6. | Az irányelvtervezet 15. cikkének alkalmazása során a KBER és a nemzeti központi bankok fizetési rendszerek zavartalan működésével kapcsolatos hatásköreit, illetve egyes tagállamokban a nemzeti központi bankok felügyelet terén fennálló hatásköreit megfelelően tiszteletben kell tartani. |
| --- | --- |

4.6.

Az irányelvtervezet 15. cikkének alkalmazása során a KBER és a nemzeti központi bankok fizetési rendszerek zavartalan működésével kapcsolatos hatásköreit, illetve egyes tagállamokban a nemzeti központi bankok felügyelet terén fennálló hatásköreit megfelelően tiszteletben kell tartani.

| 4.7. | Az illetékes hatóságoknak az irányelvtervezet 16. cikke alapján fennálló felügyeleti hatásköreit számos vonatkozásban egyértelműbbé lehetne tenni. Először is, a „helyszíni vizsgálatok” (16. cikk b) pontja) hatókörét pontosabban meg lehetne határozni. Másodszor, az „arányos szankciók” kiszabására vonatkozó hatáskört (16. cikk d) pontja) is egyértelműbbé lehetne tenni. Harmadszor, az engedély felfüggesztésének és visszavonásának feltételeit (16. cikk e) pontja) meg lehetne határozni, esetleg egy külön rendelkezés révén. Az európai övezeten belül a megfelelően egyenlő versenyfeltételek, illetve a letelepedés és a szolgáltatások nyújtásának szabadságát élvező intézmények felügyeletének megfelelő mértékű hatékonyságának elérése érdekében, az irányelvtervezet 16. cikkét módosítani kellene annak biztosítása érdekében, hogy valamennyi illetékes hatóság rendelkezzen az e cikkben előírt valamennyi jogkörrel, különösen pedig felügyeleti és végrehajtási képességekkel. |
| --- | --- |

4.7.

Az illetékes hatóságoknak az irányelvtervezet 16. cikke alapján fennálló felügyeleti hatásköreit számos vonatkozásban egyértelműbbé lehetne tenni. Először is, a „helyszíni vizsgálatok” (16. cikk b) pontja) hatókörét pontosabban meg lehetne határozni. Másodszor, az „arányos szankciók” kiszabására vonatkozó hatáskört (16. cikk d) pontja) is egyértelműbbé lehetne tenni. Harmadszor, az engedély felfüggesztésének és visszavonásának feltételeit (16. cikk e) pontja) meg lehetne határozni, esetleg egy külön rendelkezés révén. Az európai övezeten belül a megfelelően egyenlő versenyfeltételek, illetve a letelepedés és a szolgáltatások nyújtásának szabadságát élvező intézmények felügyeletének megfelelő mértékű hatékonyságának elérése érdekében, az irányelvtervezet 16. cikkét módosítani kellene annak biztosítása érdekében, hogy valamennyi illetékes hatóság rendelkezzen az e cikkben előírt valamennyi jogkörrel, különösen pedig felügyeleti és végrehajtási képességekkel.

| 4.8. | Az irányelvtervezet 19. cikke előírja a tagállamoknak, hogy tegyék lehetővé az információk illetékes hatóságaik, központi bankjaik, a KBER és az EKB között történő kicserélését. Míg alapjában véve ez a rendelkezés üdvözölendő, az EKB azt javasolja, hogy amennyiben az illetékes hatóság a központi banktól eltérő jogalany, és a központi bank egyben a fizetési rendszer felvigyázója is, ezt ki kell egészíteni a következőket előíró más rendelkezésekkel is: i. az engedély megadása vagy felfüggesztése/visszavonása előtt az illetékes hatóságnak konzultálnia kell a megfelelő központi bankkal; és ii. az illetékes hatóságok kötelesek az információk megfelelő központi bankkal történő megosztására. E rendelkezések hasznosak lennének, tekintve a központi bankok fizetések területén fennálló általános felelősségét. |
| --- | --- |

4.8.

Az irányelvtervezet 19. cikke előírja a tagállamoknak, hogy tegyék lehetővé az információk illetékes hatóságaik, központi bankjaik, a KBER és az EKB között történő kicserélését. Míg alapjában véve ez a rendelkezés üdvözölendő, az EKB azt javasolja, hogy amennyiben az illetékes hatóság a központi banktól eltérő jogalany, és a központi bank egyben a fizetési rendszer felvigyázója is, ezt ki kell egészíteni a következőket előíró más rendelkezésekkel is: i. az engedély megadása vagy felfüggesztése/visszavonása előtt az illetékes hatóságnak konzultálnia kell a megfelelő központi bankkal; és ii. az illetékes hatóságok kötelesek az információk megfelelő központi bankkal történő megosztására. E rendelkezések hasznosak lennének, tekintve a központi bankok fizetések területén fennálló általános felelősségét.

5.   Banki vagy elektronikuspénz-kibocsátási engedély

| 5.1. | Ha a fizetési intézmények jogosultak a közgazdasági és jogi értelemben is betétnek minősíthető pénzeszközök tartására, holott az irányelvtervezet fogalmilag nem ilyenként jellemzi azokat, a kockázat szintje meg fog egyezni a hitelintézetek vagy az elektronikuspénz-kibocsátó intézmények kockázati szintjével. Ennek megfelelően a biztosítékok szintjének meg kell egyeznie a hitelintézetekre és/vagy elektronikuspénz-kibocsátó intézményekre vonatkozó szinttel. Ebből következően a fizetési szolgáltatásokat lehetőleg a hitelintézetekre vagy elektronikuspénz-kibocsátó intézményekre kell korlátozni. Ez biztosítaná az ügyfelek pénzeszközeinek és a rendezett pénzügyi tevékenység megfelelő védelmét, ezért az EKB ezt a megközelítést részesíti előnyben. |
| --- | --- |

5.1.

Ha a fizetési intézmények jogosultak a közgazdasági és jogi értelemben is betétnek minősíthető pénzeszközök tartására, holott az irányelvtervezet fogalmilag nem ilyenként jellemzi azokat, a kockázat szintje meg fog egyezni a hitelintézetek vagy az elektronikuspénz-kibocsátó intézmények kockázati szintjével. Ennek megfelelően a biztosítékok szintjének meg kell egyeznie a hitelintézetekre és/vagy elektronikuspénz-kibocsátó intézményekre vonatkozó szinttel. Ebből következően a fizetési szolgáltatásokat lehetőleg a hitelintézetekre vagy elektronikuspénz-kibocsátó intézményekre kell korlátozni. Ez biztosítaná az ügyfelek pénzeszközeinek és a rendezett pénzügyi tevékenység megfelelő védelmét, ezért az EKB ezt a megközelítést részesíti előnyben.

| 5.2. | Amennyiben a fizetési intézmények tekintetében is előírásra kerül a hitelintézetekre és/vagy elektronikuspénz-kibocsátó intézményekre vonatkozó biztosítéki szint, az irányelvtervezet II. címét alapjaiban át kell dolgozni. |
| --- | --- |

5.2.

Amennyiben a fizetési intézmények tekintetében is előírásra kerül a hitelintézetekre és/vagy elektronikuspénz-kibocsátó intézményekre vonatkozó biztosítéki szint, az irányelvtervezet II. címét alapjaiban át kell dolgozni.

6.   A fizetési intézmények tevékenységeinek korlátozása

| 6.1. | Ha a Bizottság javaslatának megfelelően bevezetésre kerül a könnyített felügyelet alatt álló fizetési intézmények kategóriája, az irányelvtervezetet módosítani kell annak egyértelművé tétele céljából, hogy a fizetési intézmények nem jogosultak a fizetési szolgáltatás felhasználójának pénzeszközeit annál a korlátozott időtartamnál hosszabb ideig tartani, mint ami a megbízótól a kedvezményezettnek történő átutaláshoz szükséges, továbbá nem engedhető meg számukra az ilyen pénzeszközök újbóli befektetése. Egyébként az irányelvtervezet 10. cikke (2) bekezdésének jelenlegi megfogalmazása arra a következtetésre vezethet, hogy valamely számlának a fizetési intézmény könyveiben való megnyitása magában foglalja azt is, hogy a kapott pénzeszközök a fizetési intézmény javára újra befektethetők. Ez az egyértelműsítés elérhető például a fizetési intézmények fizetési szolgáltatási tevékenységeinek a melléklet 7. pontjában meghatározott tevékenységekre való korlátozásával. A melléklet 5. pontjában meghatározott tevékenység is hozzárendelhető a fizetési intézményekhez annak egyértelművé tétele mellett, hogy a kártyakibocsátási tevékenység ahhoz a követelményhez kapcsolódik, hogy a kártyatulajdonos számláját hitelintézet vezeti. A fizetési intézmények számára továbbá nem engedélyezhető hitel nyújtása az irányelvtervezet mellékletének 4. pontja alapján. |
| --- | --- |

6.1.

Ha a Bizottság javaslatának megfelelően bevezetésre kerül a könnyített felügyelet alatt álló fizetési intézmények kategóriája, az irányelvtervezetet módosítani kell annak egyértelművé tétele céljából, hogy a fizetési intézmények nem jogosultak a fizetési szolgáltatás felhasználójának pénzeszközeit annál a korlátozott időtartamnál hosszabb ideig tartani, mint ami a megbízótól a kedvezményezettnek történő átutaláshoz szükséges, továbbá nem engedhető meg számukra az ilyen pénzeszközök újbóli befektetése. Egyébként az irányelvtervezet 10. cikke (2) bekezdésének jelenlegi megfogalmazása arra a következtetésre vezethet, hogy valamely számlának a fizetési intézmény könyveiben való megnyitása magában foglalja azt is, hogy a kapott pénzeszközök a fizetési intézmény javára újra befektethetők. Ez az egyértelműsítés elérhető például a fizetési intézmények fizetési szolgáltatási tevékenységeinek a melléklet 7. pontjában meghatározott tevékenységekre való korlátozásával. A melléklet 5. pontjában meghatározott tevékenység is hozzárendelhető a fizetési intézményekhez annak egyértelművé tétele mellett, hogy a kártyakibocsátási tevékenység ahhoz a követelményhez kapcsolódik, hogy a kártyatulajdonos számláját hitelintézet vezeti. A fizetési intézmények számára továbbá nem engedélyezhető hitel nyújtása az irányelvtervezet mellékletének 4. pontja alapján.

| 6.2. | Emellett az eltérő értelmezések elkerülésére hasznos lehet annak megjelölése, hogy melyik intézményfajta milyen fajtájú szolgáltatásokat kínálhat, a melléklet összes pontjának a következőképpen történő átcsoportosításával: i. az 1-7. pontok: hitelintézetek; ii. az 1-3. és 5-7. pontok: elektronikuspénz-kibocsátó intézmények; és iii. 7. pont: fizetési intézmények. Ezen felül a fent említetteknek megfelelően esetleg megfontolható a melléklet 5. pontjában részletezett tevékenység fizetési intézmények által történő nyújtása (11). Ugyanez vonatkozik a melléklet 4. pontjában meghatározott tevékenységre, amennyiben biztosított, hogy a fizetési szolgáltatások végrehajtására a fizetési szolgáltatások felhasználóitól kapott pénzeszközök nem használhatók arra, hogy a fizetési szolgáltatások egyéb felhasználói részére hitelt nyújtsanak. |
| --- | --- |

6.2.

Emellett az eltérő értelmezések elkerülésére hasznos lehet annak megjelölése, hogy melyik intézményfajta milyen fajtájú szolgáltatásokat kínálhat, a melléklet összes pontjának a következőképpen történő átcsoportosításával: i. az 1-7. pontok: hitelintézetek; ii. az 1-3. és 5-7. pontok: elektronikuspénz-kibocsátó intézmények; és iii. 7. pont: fizetési intézmények. Ezen felül a fent említetteknek megfelelően esetleg megfontolható a melléklet 5. pontjában részletezett tevékenység fizetési intézmények által történő nyújtása (11). Ugyanez vonatkozik a melléklet 4. pontjában meghatározott tevékenységre, amennyiben biztosított, hogy a fizetési szolgáltatások végrehajtására a fizetési szolgáltatások felhasználóitól kapott pénzeszközök nem használhatók arra, hogy a fizetési szolgáltatások egyéb felhasználói részére hitelt nyújtsanak.

| 6.3. | A fizetési szolgáltatások felhasználóinak védelmére egyéb minimumbiztosítékok bevezetését is meg lehetne fontolni. Például egyes sajátos jövőbeli elszámolású ügyletekkel összefüggésben az ügyfelek által a jövőbeli elszámolást lebonyolító ügynöknél elhelyezett készpénzt egyes tagállamok (például Németország és az Egyesült Királyság) és az Egyesült Államok joga alapján az ügyfél tulajdonának tekintik, nem pedig készpénzbetétnek. Erről gyakran külön jogszabály rendelkezik, vagy azt az ítélkezési gyakorlat erősíti meg. Az ilyen készpénz tulajdonjogi vonatkozásainak vizsgálata nélkül – ami néhány tagállam jogában nehézségeket vethet fel – az egyik lehetőség az irányelvtervezet azon 10. cikkének (2) bekezdésében szereplő biztosítékok kifejlesztése lehetne, ami a fizetési intézményeket kötelezi könyveikben a fizetési szolgáltatások felhasználói pénzeszközeinek elkülönített nyilvántartására. Ezt meg lehetne tenni az irányelvtervezet annak biztosítását célzó módosítása révén, hogy a fizetési intézményekre a következő, kifejezettebb kötelezettségek vonatkozzanak: i. a meghatározott műveletekre befogadott pénzeszközök elkülönítése; ii. a fizetési műveletre befogadott pénzeszközök elválasztása a fizetési szolgáltatásoktól eltérő tevékenységekre befogadott pénzeszközöktől és azoknak a fizetési intézmény könyveiben elkülönítetten történő nyilvántartása; iii. a fizetési szolgáltatások felhasználói pénzeszközeinek olyan megnevezésű számlán történő tartása, ami egyértelműen ilyenként azonosítja azokat; iv. a fizetési szolgáltatások felhasználói pénzeszközeinek a fizetési szolgáltató, vagy a fizetési szolgáltatás más felhasználója vagy más személy pénzeszközeivel történő összekeverésének tilalma; v. a fizetési szolgáltatások felhasználói pénzeszközeinek a fizetési intézmény ellen harmadik fél részéről intézett intézkedések előli elkülönítése; vi. a fizetési intézmény fizetésképtelenné válása esetére a fizetési szolgáltatások felhasználói pénzeszközeinek haladéktalan és minden más igénnyel szemben elsőbbséget élvező visszafizetése; és vii. ha a fizetésképtelen fizetési intézmény pénzeszközei nem elegendőek a fizetési szolgáltatások felhasználóinak kifizetésére, a megmaradó pénzeszközök fizetési szolgáltatások felhasználói közötti felosztása arányosan történjen, követelésük összegének megfelelően. |
| --- | --- |

6.3.

A fizetési szolgáltatások felhasználóinak védelmére egyéb minimumbiztosítékok bevezetését is meg lehetne fontolni. Például egyes sajátos jövőbeli elszámolású ügyletekkel összefüggésben az ügyfelek által a jövőbeli elszámolást lebonyolító ügynöknél elhelyezett készpénzt egyes tagállamok (például Németország és az Egyesült Királyság) és az Egyesült Államok joga alapján az ügyfél tulajdonának tekintik, nem pedig készpénzbetétnek. Erről gyakran külön jogszabály rendelkezik, vagy azt az ítélkezési gyakorlat erősíti meg. Az ilyen készpénz tulajdonjogi vonatkozásainak vizsgálata nélkül – ami néhány tagállam jogában nehézségeket vethet fel – az egyik lehetőség az irányelvtervezet azon 10. cikkének (2) bekezdésében szereplő biztosítékok kifejlesztése lehetne, ami a fizetési intézményeket kötelezi könyveikben a fizetési szolgáltatások felhasználói pénzeszközeinek elkülönített nyilvántartására. Ezt meg lehetne tenni az irányelvtervezet annak biztosítását célzó módosítása révén, hogy a fizetési intézményekre a következő, kifejezettebb kötelezettségek vonatkozzanak: i. a meghatározott műveletekre befogadott pénzeszközök elkülönítése; ii. a fizetési műveletre befogadott pénzeszközök elválasztása a fizetési szolgáltatásoktól eltérő tevékenységekre befogadott pénzeszközöktől és azoknak a fizetési intézmény könyveiben elkülönítetten történő nyilvántartása; iii. a fizetési szolgáltatások felhasználói pénzeszközeinek olyan megnevezésű számlán történő tartása, ami egyértelműen ilyenként azonosítja azokat; iv. a fizetési szolgáltatások felhasználói pénzeszközeinek a fizetési szolgáltató, vagy a fizetési szolgáltatás más felhasználója vagy más személy pénzeszközeivel történő összekeverésének tilalma; v. a fizetési szolgáltatások felhasználói pénzeszközeinek a fizetési intézmény ellen harmadik fél részéről intézett intézkedések előli elkülönítése; vi. a fizetési intézmény fizetésképtelenné válása esetére a fizetési szolgáltatások felhasználói pénzeszközeinek haladéktalan és minden más igénnyel szemben elsőbbséget élvező visszafizetése; és vii. ha a fizetésképtelen fizetési intézmény pénzeszközei nem elegendőek a fizetési szolgáltatások felhasználóinak kifizetésére, a megmaradó pénzeszközök fizetési szolgáltatások felhasználói közötti felosztása arányosan történjen, követelésük összegének megfelelően.

| 6.4. | Emellett további magyarázatot igényel az irányelvtervezet 10. cikke (1) bekezdésének b) pontjában az olyan járulékos szolgáltatások vonatkozásban szereplő hivatkozás, mint például „a fizetési szolgáltatások végrehajtásának szavatolása” annak egyértelművé tétele érdekében, hogy az ilyen szolgáltatások kizárólag a fizetési szolgáltatások a műveletben részt vevő felhasználóinak javát szolgálhatják. |
| --- | --- |

6.4.

Emellett további magyarázatot igényel az irányelvtervezet 10. cikke (1) bekezdésének b) pontjában az olyan járulékos szolgáltatások vonatkozásban szereplő hivatkozás, mint például „a fizetési szolgáltatások végrehajtásának szavatolása” annak egyértelművé tétele érdekében, hogy az ilyen szolgáltatások kizárólag a fizetési szolgáltatások a műveletben részt vevő felhasználóinak javát szolgálhatják.

| 6.5. | Végül az irányelvtervezet 10. cikkének (3) bekezdése megállapítja, hogy a fizetési intézmények tevékenységét nem kell a vonatkozó nemzeti és közösségi jog hatálya alá tartozó fizetési szolgáltatások kínálására korlátozni. Ez magában foglalja, hogy a fizetési intézmények tevékenységi köre túlléphet az irányelvtervezet mellékletében felsorolt tevékenységeken, ami két aggályt is felvet. Először, az irányelvtervezet nem sorolja fel az engedélyezett tevékenységek összes fajtáját. Csak valamennyi lehetséges tevékenység ismeretében végezhető el e tevékenységek fogyasztóvédelmi és pénzügyi stabilitási szempontból történő teljes értékelése. Másodszor, ha az ilyen tevékenységek a nemzeti jogon alapulnak, nem érhető el az irányelvtervezet célja, nevezetesen a teljes harmonizáció biztosítása. Ezen okok miatt el kell hagyni az irányelvtervezet 10. cikkének (3) bekezdését. |
| --- | --- |

6.5.

Végül az irányelvtervezet 10. cikkének (3) bekezdése megállapítja, hogy a fizetési intézmények tevékenységét nem kell a vonatkozó nemzeti és közösségi jog hatálya alá tartozó fizetési szolgáltatások kínálására korlátozni. Ez magában foglalja, hogy a fizetési intézmények tevékenységi köre túlléphet az irányelvtervezet mellékletében felsorolt tevékenységeken, ami két aggályt is felvet. Először, az irányelvtervezet nem sorolja fel az engedélyezett tevékenységek összes fajtáját. Csak valamennyi lehetséges tevékenység ismeretében végezhető el e tevékenységek fogyasztóvédelmi és pénzügyi stabilitási szempontból történő teljes értékelése. Másodszor, ha az ilyen tevékenységek a nemzeti jogon alapulnak, nem érhető el az irányelvtervezet célja, nevezetesen a teljes harmonizáció biztosítása. Ezen okok miatt el kell hagyni az irányelvtervezet 10. cikkének (3) bekezdését.

7.   A SEPA létrehozása

| 7.1. | A bankszektor jelenleg megfeszített erővel dolgozik a SEPA igényeinek megfelelő szolgáltatásokon. Az iparág már 2008. január 1-jétől tervezi belföldi és határokon átnyúló fizetések vonatkozásában a páneurópai fizetési szolgáltatások nyújtását a polgárok, hatóságok és üzleti vállalkozások részére. A SEPA létrehozása azonban a jelenlegi közösségi jogi keretben kérdésessé válhat, a vonatkozó nemzeti jogszabályok eltérései miatt. Ennélfogva fontos a fizetésekre vonatkozó jogi keretrendszer harmonizálása, mivel az segíteni fogja a bankszektort a SEPA létrehozására irányuló erőfeszítéseiben. Az irányelvtervezet SEPA szempontjából jelentőséggel bíró részei (főként a III. és IV. cím) a II. címnél kevésbé tűnnek ellentmondásosnak. Ha az irányelvtervezet elfogadása késedelmet szenved a fent leírt aggályok miatt, a SEPA végrehajtása ugyancsak késhet. Az ilyen késedelem megelőzésére ennélfogva hasznos lehet az irányelvtervezet II. címének elhagyása. Azonban az elhagyást attól a feltételtől kell függővé tenni, hogy a fizetési intézményekre kellő időben külön közösségi jogszabály vonatkozik. E vonatkozásban a fizetési intézmények szerepe logikusan megvitatható lenne az elektronikus pénzről szóló irányelv tervezett felülvizsgálata során, a fizetési szolgáltatók különböző kategóriáira egy egységes szabályozói és felügyeleti keretrendszer elérése érdekében. |
| --- | --- |

7.1.

A bankszektor jelenleg megfeszített erővel dolgozik a SEPA igényeinek megfelelő szolgáltatásokon. Az iparág már 2008. január 1-jétől tervezi belföldi és határokon átnyúló fizetések vonatkozásában a páneurópai fizetési szolgáltatások nyújtását a polgárok, hatóságok és üzleti vállalkozások részére. A SEPA létrehozása azonban a jelenlegi közösségi jogi keretben kérdésessé válhat, a vonatkozó nemzeti jogszabályok eltérései miatt. Ennélfogva fontos a fizetésekre vonatkozó jogi keretrendszer harmonizálása, mivel az segíteni fogja a bankszektort a SEPA létrehozására irányuló erőfeszítéseiben. Az irányelvtervezet SEPA szempontjából jelentőséggel bíró részei (főként a III. és IV. cím) a II. címnél kevésbé tűnnek ellentmondásosnak. Ha az irányelvtervezet elfogadása késedelmet szenved a fent leírt aggályok miatt, a SEPA végrehajtása ugyancsak késhet. Az ilyen késedelem megelőzésére ennélfogva hasznos lehet az irányelvtervezet II. címének elhagyása. Azonban az elhagyást attól a feltételtől kell függővé tenni, hogy a fizetési intézményekre kellő időben külön közösségi jogszabály vonatkozik. E vonatkozásban a fizetési intézmények szerepe logikusan megvitatható lenne az elektronikus pénzről szóló irányelv tervezett felülvizsgálata során, a fizetési szolgáltatók különböző kategóriáira egy egységes szabályozói és felügyeleti keretrendszer elérése érdekében.

| 7.2. | Az EKB Kormányzótanácsa számára egy másik lehetőség lehet a Szerződés 105. cikkének (2) bekezdése és az Alapokmány 22. cikke alapján egy olyan EKB-rendelet elfogadása, ami szabályozná az irányelvtervezet KBER-hatáskörbe tartozó, SEPA-vonatkozású, sajátos rendelkezéseit, annak egyidejű elismerésével, hogy ezen az alapon nem fogadható el a SEPÁ-t elősegítő valamennyi intézkedés. |
| --- | --- |

7.2.

Az EKB Kormányzótanácsa számára egy másik lehetőség lehet a Szerződés 105. cikkének (2) bekezdése és az Alapokmány 22. cikke alapján egy olyan EKB-rendelet elfogadása, ami szabályozná az irányelvtervezet KBER-hatáskörbe tartozó, SEPA-vonatkozású, sajátos rendelkezéseit, annak egyidejű elismerésével, hogy ezen az alapon nem fogadható el a SEPÁ-t elősegítő valamennyi intézkedés.

| 7.3. | Egy sajátos SEPA-vonatkozású kérdés az irányelvtervezet 60. cikkének (1) bekezdésében és 61. cikkének (1) bekezdésében előírt leghosszabb végrehajtási időre („az elfogadás időpontjától számított első munkanap”) vonatkozik. A várakozások szerint a fizetési szolgáltatók többsége meg tud felelni ennek a követelménynek 2010. január 1-jéig. Nem hagyható figyelmen kívül ugyanakkor az, hogy a bankszektorral nem folytattak konzultációt „az elfogadás időpontjától számított első munkanap” koncepció követelményének következményeiről, és hogy egyes banki közösségeknek nehézségeik lehetnek a határidő betartásával. |
| --- | --- |

7.3.

Egy sajátos SEPA-vonatkozású kérdés az irányelvtervezet 60. cikkének (1) bekezdésében és 61. cikkének (1) bekezdésében előírt leghosszabb végrehajtási időre („az elfogadás időpontjától számított első munkanap”) vonatkozik. A várakozások szerint a fizetési szolgáltatók többsége meg tud felelni ennek a követelménynek 2010. január 1-jéig. Nem hagyható figyelmen kívül ugyanakkor az, hogy a bankszektorral nem folytattak konzultációt „az elfogadás időpontjától számított első munkanap” koncepció követelményének következményeiről, és hogy egyes banki közösségeknek nehézségeik lehetnek a határidő betartásával.

8.   A központi bankok mentesítése

Az 1. cikk utolsó francia bekezdése előírja, hogy a monetáris hatóságként eljáró központi bankok és a fizetési szolgáltatásokat nyújtó hatóságok nem minősülnek fizetési szolgáltatónak. Az e rendelkezés jelentésére vonatkozó esetleges kétségek eloszlatásában segítene annak egyértelművé tétele, hogy a központi bankok által végzett valamennyi tevékenység az irányelvtervezet hatályán kívül esik, egy olyan nem egyértelmű feltétel beiktatása helyett, hogy a mentesítés csak a monetáris hatóságként vagy közhatóságként eljáró központi bankok által nyújtott fizetési szolgáltatásokra terjedjen ki. Az ilyen kivételek nem járhatnak az EKB 2005. augusztus 4-i, a központi bankok hitelintézeteknek nyújtott kis összegű euro fizetési szolgáltatásaival kapcsolatos elvi állásfoglalásának (12) sérelmével, amely szerint azok az NKB-k, amelyek kis összegű fizetési szolgáltatásokat kínálnak a hitelintézeteknek, a versenyből eredő torzulások és a piaci kezdeményezések kiszorításának elkerülése érdekében kellően figyelembe veszik az adott piac követelményeit és versenykörnyezetét, beleértve a költségek megtérülését is. A jelenlegi megfogalmazásban ez a rendelkezés eltérő tagállami végrehajtásokhoz vezethet, ezzel szükségtelen zavarokat okozva a központi bankoknak és a pénzügyi piacok résztvevőinek is.

9.   A fizetési rendszerek üzemeltetése és használata

| 9.1. | Az irányelvtervezetnek egyértelművé kell tennie, hogy a fizetési rendszerek üzemeltetői a fizetési rendszer használatának megkezdése előtt teljesítendő feltételek vonatkozásában jogosultak lesznek különbséget tenni a fizetési szolgáltatók különböző fajtái között. Ezt tárgyilagos alapon kell tenniük, a fizetési szolgáltatóhoz kapcsolódó kockázatok kezelésének céljából. Ezen kívül korlátozni kellene az irányelvtervezet 23. cikke (1) bekezdésének hatályát annak biztosítására, hogy a fizetési intézmények megkülönböztetésmentesen használhassák a fizetési rendszereket. Az irányelvtervezet 23. cikkének (1) bekezdését megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

9.1.

Az irányelvtervezetnek egyértelművé kell tennie, hogy a fizetési rendszerek üzemeltetői a fizetési rendszer használatának megkezdése előtt teljesítendő feltételek vonatkozásában jogosultak lesznek különbséget tenni a fizetési szolgáltatók különböző fajtái között. Ezt tárgyilagos alapon kell tenniük, a fizetési szolgáltatóhoz kapcsolódó kockázatok kezelésének céljából. Ezen kívül korlátozni kellene az irányelvtervezet 23. cikke (1) bekezdésének hatályát annak biztosítására, hogy a fizetési intézmények megkülönböztetésmentesen használhassák a fizetési rendszereket. Az irányelvtervezet 23. cikkének (1) bekezdését megfelelően módosítani kell.

| 9.2. | Érthető, hogy az irányelvtervezet 23. cikke (2) bekezdésének szándéka az elszámolások véglegességéről szóló irányelv (13) alapján kijelölt rendszereknek a 23. cikk (1) bekezdése alapján fennálló használati feltételek alól történő mentesítése. Azonban e vonatkozásban nem eléggé egyértelmű a szóhasználat, és javasolt a kifejezett mentesítés. |
| --- | --- |

9.2.

Érthető, hogy az irányelvtervezet 23. cikke (2) bekezdésének szándéka az elszámolások véglegességéről szóló irányelv (13) alapján kijelölt rendszereknek a 23. cikk (1) bekezdése alapján fennálló használati feltételek alól történő mentesítése. Azonban e vonatkozásban nem eléggé egyértelmű a szóhasználat, és javasolt a kifejezett mentesítés.

| 9.3. | Az irányelvtervezetnek továbbá egyértelművé kell tennie azt, hogy az elszámolási és kiegyenlítési szolgáltatás nyújtására az eurorendszer által létrehozott felvigyázói követelmények vonatkoznak, a Szerződés 105. cikkének (2) bekezdésével összhangban. Ez elérhető például az irányelvtervezet (12) preambulumbekezdésének és 23. cikke (2) bekezdésének megfelelő módosításával. E tekintetben az eurorendszer az euroövezeti fizetési rendszerek zavartalan működése előmozdításának feladatával összefüggésben meg fogja vizsgálni azt a kérdést, hogy a fizetési intézmények fizetési rendszerekben történő részvétele elegendően biztonságos-e, illetve nem hordoz-e a pénzügyi rendszer stabilitása vonatkozásában túlzott kockázatokat. |
| --- | --- |

9.3.

Az irányelvtervezetnek továbbá egyértelművé kell tennie azt, hogy az elszámolási és kiegyenlítési szolgáltatás nyújtására az eurorendszer által létrehozott felvigyázói követelmények vonatkoznak, a Szerződés 105. cikkének (2) bekezdésével összhangban. Ez elérhető például az irányelvtervezet (12) preambulumbekezdésének és 23. cikke (2) bekezdésének megfelelő módosításával. E tekintetben az eurorendszer az euroövezeti fizetési rendszerek zavartalan működése előmozdításának feladatával összefüggésben meg fogja vizsgálni azt a kérdést, hogy a fizetési intézmények fizetési rendszerekben történő részvétele elegendően biztonságos-e, illetve nem hordoz-e a pénzügyi rendszer stabilitása vonatkozásában túlzott kockázatokat.

| 9.4. | Végül az irányelvtervezet 10. cikke (1) bekezdésének c) pontja kifejezett jogot biztosít a fizetési intézményeknek fizetési rendszerek üzemeltetésére. Mivel jelenleg a közösségi jogszabályok nem határozzák meg a „fizetési rendszer üzemeltetője” fogalmát, sem az ilyen üzemeltetők jogi jellegét nem szabályozzák, nem szükséges a fizetési intézmények (vagy az irányelvtervezet hatálya alá tartozó bármely fizetési szolgáltató) számára a fizetési rendszerek üzemeltetésére vonatkozó jog bevezetése. Ugyanezen okból el kell hagyni az irányelvtervezet 23. cikkének címéből és első bekezdéséből a „fizetési rendszerek üzemeltetésére” vonatkozó hivatkozást. |
| --- | --- |

9.4.

Végül az irányelvtervezet 10. cikke (1) bekezdésének c) pontja kifejezett jogot biztosít a fizetési intézményeknek fizetési rendszerek üzemeltetésére. Mivel jelenleg a közösségi jogszabályok nem határozzák meg a „fizetési rendszer üzemeltetője” fogalmát, sem az ilyen üzemeltetők jogi jellegét nem szabályozzák, nem szükséges a fizetési intézmények (vagy az irányelvtervezet hatálya alá tartozó bármely fizetési szolgáltató) számára a fizetési rendszerek üzemeltetésére vonatkozó jog bevezetése. Ugyanezen okból el kell hagyni az irányelvtervezet 23. cikkének címéből és első bekezdéséből a „fizetési rendszerek üzemeltetésére” vonatkozó hivatkozást.

10.   Fizetésekkel foglalkozó bizottság

Az irányelv 76. cikke értelmében a Bizottság módosíthatja a fizetési szolgáltatások mellékletben található listáját, a tagállamok képviselőiből álló és a Bizottság képviselője által elnökölt, fizetésekkel foglalkozó bizottság a 77. cikk szerinti segítségével. A lista fontosságára és módosításának a fizetési piacokra való lehetséges hatására tekintettel egyértelműnek kell lennie a fizetésekkel foglalkozó bizottság feladatmeghatározásának, az eurorendszer Szerződésben és Alapokmányban létrehozott hatásköreivel való ütközés elkerülésére. Az EKB e területen fennálló sajátos hatásköreire figyelemmel az EKB-nak megfigyelőként képviselettel kell rendelkeznie a fizetésekkel foglalkozó bizottságban.

11.   Az irányelvtervezet alkalmazásának negatív hatálya

| 11.1. | Az irányelvtervezet 2. és 3. cikkben meghatározott hatálya értelmezési eltéréseket okozhat. A 2. cikk értelmében az irányelvtervezet a fizetési szolgáltatásként meghatározott és a mellékletben tételesen felsorolt üzleti tevékenységekre vonatkozik. A 3. cikkben szerepel az irányelvtervezet hatálya alóli mentesítések ugyancsak tételesnek tűnő felsorolása, de hasznos lehet e kérdés egyértelművé tétele. Az irányelvtervezet 2. és 3. cikke közötti kapcsolat egyértelművé tétele érdekében az EKB javasolja a 3. cikk jelenlegi címének a „kivételek” kifejezéssel történő felváltását. |
| --- | --- |

11.1.

Az irányelvtervezet 2. és 3. cikkben meghatározott hatálya értelmezési eltéréseket okozhat. A 2. cikk értelmében az irányelvtervezet a fizetési szolgáltatásként meghatározott és a mellékletben tételesen felsorolt üzleti tevékenységekre vonatkozik. A 3. cikkben szerepel az irányelvtervezet hatálya alóli mentesítések ugyancsak tételesnek tűnő felsorolása, de hasznos lehet e kérdés egyértelművé tétele. Az irányelvtervezet 2. és 3. cikke közötti kapcsolat egyértelművé tétele érdekében az EKB javasolja a 3. cikk jelenlegi címének a „kivételek” kifejezéssel történő felváltását.

| 11.2. | Ezen felül kérdéses a 3. cikk hatálya alá tartozó néhány tétel. Először is az irányelvtervezet nem tűnik technológiailag semlegesnek, mivel megkülönbözteti a fizetés fizikai és elektronikus formáit. Ezért indokolatlan elfogultságot hozhat létre a papíralapú fizetési szolgáltatások irányában. A létező nemzeti jogszabályoktól függően a jelenleg papíralapú szolgáltatásokat kínáló fizetési szolgáltatók költségesebbnek találhatják termékeik hatékonyabb elektronikus formájának bevezetését, mivel ezzel az irányelvtervezet hatálya alá kerülnek, és ez ennélfogva késleltetheti az elektronikus fizetési szolgáltatások általánosságban kívánatos bevezetését. |
| --- | --- |

11.2.

Ezen felül kérdéses a 3. cikk hatálya alá tartozó néhány tétel. Először is az irányelvtervezet nem tűnik technológiailag semlegesnek, mivel megkülönbözteti a fizetés fizikai és elektronikus formáit. Ezért indokolatlan elfogultságot hozhat létre a papíralapú fizetési szolgáltatások irányában. A létező nemzeti jogszabályoktól függően a jelenleg papíralapú szolgáltatásokat kínáló fizetési szolgáltatók költségesebbnek találhatják termékeik hatékonyabb elektronikus formájának bevezetését, mivel ezzel az irányelvtervezet hatálya alá kerülnek, és ez ennélfogva késleltetheti az elektronikus fizetési szolgáltatások általánosságban kívánatos bevezetését.

| 11.3. | Másodszor, az irányelvtervezet 3. cikkének j) pontjában kifejtettek szerint a telekommunikációs, illetve számítástechnikai rendszert vagy hálózatot üzemeltető szolgáltatók által nyújtott egyes fizetési szolgáltatások vonatkozásában adott mentesség különböző értelmezésekhez vezethet. A rendelkezés technológiailag nem semleges, és az értelmezhető túl szűken vagy túl tágan (például kizárhatók az olyan online kereskedési platformok, mint az eBay, holott azok lényegileg nem különböznek az irányelvtervezet hatálya alá tartozó szolgáltatásoktól). Ennek eredményeként az irányelvtervezet értelmezése egyenlőtlenné válhat. Ezen túlmenően a mentesség és a melléklet 8. és 9. pontja közötti kapcsolat nem teljesen egyértelmű. Ennek eredményeként az EKB javasolja az irányelvtervezet 3. cikke j) pontjának és a melléklet 8. és 9. pontjának együttes elhagyását. |
| --- | --- |

11.3.

Másodszor, az irányelvtervezet 3. cikkének j) pontjában kifejtettek szerint a telekommunikációs, illetve számítástechnikai rendszert vagy hálózatot üzemeltető szolgáltatók által nyújtott egyes fizetési szolgáltatások vonatkozásában adott mentesség különböző értelmezésekhez vezethet. A rendelkezés technológiailag nem semleges, és az értelmezhető túl szűken vagy túl tágan (például kizárhatók az olyan online kereskedési platformok, mint az eBay, holott azok lényegileg nem különböznek az irányelvtervezet hatálya alá tartozó szolgáltatásoktól). Ennek eredményeként az irányelvtervezet értelmezése egyenlőtlenné válhat. Ezen túlmenően a mentesség és a melléklet 8. és 9. pontja közötti kapcsolat nem teljesen egyértelmű. Ennek eredményeként az EKB javasolja az irányelvtervezet 3. cikke j) pontjának és a melléklet 8. és 9. pontjának együttes elhagyását.

| 11.4. | Az irányelvtervezet 3. cikkének f) pontjában említett papíralapú kötelezvények vonatkozásában általános hivatkozást kell tenni a váltókra, beleértve az 1930. évi Genfi Egyezmény (14) hatálya alá tartozó váltókat és azokat is, amelyekre az nem vonatkozik. |
| --- | --- |

11.4.

Az irányelvtervezet 3. cikkének f) pontjában említett papíralapú kötelezvények vonatkozásában általános hivatkozást kell tenni a váltókra, beleértve az 1930. évi Genfi Egyezmény (14) hatálya alá tartozó váltókat és azokat is, amelyekre az nem vonatkozik.

12.   Fogalommeghatározások

| 12.1. | Az irányelvtervezet két eltérő megközelítést követ a fogalommeghatározások megállapításakor. Néhány esetben a fogalommeghatározásokat a 4. cikk külön rendelkezései útján hozzák létre, míg más esetekben azok az irányelvtervezet különböző részein elszórtan találhatók (például az 1. cikkben [„hitelintézetek”, „elektronikuspénz-kibocsátó intézmények”, „postai elszámolóközpontok” és „fizetési intézmények”], a 2. cikkben [„fizetési szolgáltatások” és „fizetési művelet”], a 29. cikkben [„keretszerződés”] és az 51. cikkben [„mikrovállalkozások”]). Javasolt valamennyi fogalommeghatározás egyetlen, fogalommeghatározásokat tartalmazó cikkbe foglalása, ami lehetne az első cikk. Ez az egységes szerkezetbe foglalt banki irányelvnél elfogadott megközelítéséhez hasonlítana. |
| --- | --- |

12.1.

Az irányelvtervezet két eltérő megközelítést követ a fogalommeghatározások megállapításakor. Néhány esetben a fogalommeghatározásokat a 4. cikk külön rendelkezései útján hozzák létre, míg más esetekben azok az irányelvtervezet különböző részein elszórtan találhatók (például az 1. cikkben [„hitelintézetek”, „elektronikuspénz-kibocsátó intézmények”, „postai elszámolóközpontok” és „fizetési intézmények”], a 2. cikkben [„fizetési szolgáltatások” és „fizetési művelet”], a 29. cikkben [„keretszerződés”] és az 51. cikkben [„mikrovállalkozások”]). Javasolt valamennyi fogalommeghatározás egyetlen, fogalommeghatározásokat tartalmazó cikkbe foglalása, ami lehetne az első cikk. Ez az egységes szerkezetbe foglalt banki irányelvnél elfogadott megközelítéséhez hasonlítana.

| 12.2. | Ugyanakkor felmerül a létező közösségi jogszabályokban, például az elszámolások véglegességéről szóló irányelvben használt fogalommeghatározásokkal és fogalmakkal való egységesség kérdése. Ez a helyzet például a „fizetési rendszer” az irányelvtervezet 4. cikkének (3) bekezdésében szereplő fogalommeghatározásával, amit összeegyeztethetővé kellene tenni a „rendszer” az elszámolások véglegességéről szóló irányelvben használt fogalmával, tekintettel az azon irányelv értelmében kijelölt fizetési rendszerek és más fizetési rendszerek lehetséges kölcsönhatására. További egységesség érhető el a pénzeszközök átutalását kísérő megbízói információkról szóló rendelettervezetben (15) szereplő „megbízó” és a „kedvezményezett” fogalommeghatározásának az irányelvtervezetbe történő beépítésével. |
| --- | --- |

12.2.

Ugyanakkor felmerül a létező közösségi jogszabályokban, például az elszámolások véglegességéről szóló irányelvben használt fogalommeghatározásokkal és fogalmakkal való egységesség kérdése. Ez a helyzet például a „fizetési rendszer” az irányelvtervezet 4. cikkének (3) bekezdésében szereplő fogalommeghatározásával, amit összeegyeztethetővé kellene tenni a „rendszer” az elszámolások véglegességéről szóló irányelvben használt fogalmával, tekintettel az azon irányelv értelmében kijelölt fizetési rendszerek és más fizetési rendszerek lehetséges kölcsönhatására. További egységesség érhető el a pénzeszközök átutalását kísérő megbízói információkról szóló rendelettervezetben (15) szereplő „megbízó” és a „kedvezményezett” fogalommeghatározásának az irányelvtervezetbe történő beépítésével.

| 12.3. | A „fizetési intézmények” meghatározását módosítani kell annak a lehetőségnek a kizárása érdekében, hogy természetes személyek eljárhatnak fizetési intézményként, mivel ez annak a kockázatával járhat, hogy a fizetési intézmény pénzeszközei összekeverednek az érintett természetes személy pénzeszközeivel. |
| --- | --- |

12.3.

A „fizetési intézmények” meghatározását módosítani kell annak a lehetőségnek a kizárása érdekében, hogy természetes személyek eljárhatnak fizetési intézményként, mivel ez annak a kockázatával járhat, hogy a fizetési intézmény pénzeszközei összekeverednek az érintett természetes személy pénzeszközeivel.

| 12.4. | A „fizetési számla” vonatkozásában az irányelvtervezet 4. cikkének (7) bekezdésében szereplő fogalommeghatározás nem egyértelmű. Ezt orvosolni kell, mivel ez a kulcs a fizetési szolgáltatások és a fizetési intézmények tevékenységi körének értelmezéséhez. A jelenlegi megfogalmazásban nem egyértelmű, hogy a fizetési szolgáltatók valamennyi kategóriája jogosult-e fizetési számlák vezetésére. Ha a fizetési intézményeknek meg kell engedni a fizetési számlák vezetését, egyértelművé kell tenni a „hagyományos” bankszámlák és a fizetési számlák közötti különbséget. Továbbá az ilyen számlák jellemzőit egyértelműen meg kell határozni. Az ezzel összefüggésben felmerülő kérdések arra vonatkoznak, hogy ki vezethet ilyen számlákat, ki birtokolhatja azokat, illetve mi azok jogi jellege és joghatása. |
| --- | --- |

12.4.

A „fizetési számla” vonatkozásában az irányelvtervezet 4. cikkének (7) bekezdésében szereplő fogalommeghatározás nem egyértelmű. Ezt orvosolni kell, mivel ez a kulcs a fizetési szolgáltatások és a fizetési intézmények tevékenységi körének értelmezéséhez. A jelenlegi megfogalmazásban nem egyértelmű, hogy a fizetési szolgáltatók valamennyi kategóriája jogosult-e fizetési számlák vezetésére. Ha a fizetési intézményeknek meg kell engedni a fizetési számlák vezetését, egyértelművé kell tenni a „hagyományos” bankszámlák és a fizetési számlák közötti különbséget. Továbbá az ilyen számlák jellemzőit egyértelműen meg kell határozni. Az ezzel összefüggésben felmerülő kérdések arra vonatkoznak, hogy ki vezethet ilyen számlákat, ki birtokolhatja azokat, illetve mi azok jogi jellege és joghatása.

| 12.5. | Egy másik tisztázást igénylő kérdés, hogy mit kell érteni a fizetési számla fogalommeghatározásában használt „kizárólag fizetési műveletek lebonyolítására szolgál” kitétel alatt. Kizárja-e ez például a kamatozó számlák lehetőségét vagy pénzeszközöknek a szigorúan a művelet lebonyolításához szükséges időnél hosszabb időn át történő tartását? Biztosítani kell azt is, hogy a fizetési intézmények ne fizethessenek kamatot, vagy ne nyújthassanak egyéb ösztönzőket a számlatulajdonosnak. |
| --- | --- |

12.5.

Egy másik tisztázást igénylő kérdés, hogy mit kell érteni a fizetési számla fogalommeghatározásában használt „kizárólag fizetési műveletek lebonyolítására szolgál” kitétel alatt. Kizárja-e ez például a kamatozó számlák lehetőségét vagy pénzeszközöknek a szigorúan a művelet lebonyolításához szükséges időnél hosszabb időn át történő tartását? Biztosítani kell azt is, hogy a fizetési intézmények ne fizethessenek kamatot, vagy ne nyújthassanak egyéb ösztönzőket a számlatulajdonosnak.

| 12.6. | Át kell fogalmazni az irányelvtervezet 4. cikkének (8) bekezdésében a „pénzeszközök” vonatkozásában szereplő fogalommeghatározást, egyebek között a „készpénz” szónak a bankjegyek és érmék hivatkozással való felváltásával. |
| --- | --- |

12.6.

Át kell fogalmazni az irányelvtervezet 4. cikkének (8) bekezdésében a „pénzeszközök” vonatkozásában szereplő fogalommeghatározást, egyebek között a „készpénz” szónak a bankjegyek és érmék hivatkozással való felváltásával.

| 12.7. | Az „egyedi azonosító” vonatkozásában az irányelvtervezet 4. cikkének (15) bekezdésében szereplő fogalommeghatározással kapcsolatban emlékeztetünk arra, hogy a pénzeszközök átutalását kísérő megbízói információkról szóló EK-rendelet iránti javaslatról szóló, 2005. december 15-i CON/2005/56 EKB vélemény (16) sajátos megfogalmazást javasol az „egyedi azonosító” fogalommeghatározására, ami most tükröződni látszik a rendelettervezet jelenlegi változatában. Javasolt az „egyedi azonosító” rendelettervezetben és irányelvtervezetben szereplő fogalommeghatározásának harmonizálása. |
| --- | --- |

12.7.

Az „egyedi azonosító” vonatkozásában az irányelvtervezet 4. cikkének (15) bekezdésében szereplő fogalommeghatározással kapcsolatban emlékeztetünk arra, hogy a pénzeszközök átutalását kísérő megbízói információkról szóló EK-rendelet iránti javaslatról szóló, 2005. december 15-i CON/2005/56 EKB vélemény (16) sajátos megfogalmazást javasol az „egyedi azonosító” fogalommeghatározására, ami most tükröződni látszik a rendelettervezet jelenlegi változatában. Javasolt az „egyedi azonosító” rendelettervezetben és irányelvtervezetben szereplő fogalommeghatározásának harmonizálása.

| 12.8. | Fogalommeghatározás nélkül használják a „végrehajtási idő” fogalmát az irányelvtervezet több preambulumbekezdésében, a 26. cikk (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontjában, a 31. cikk (1) bekezdés b) pontjának ii. alpontjában, a 35. cikkben és a IV. cím 2. fejezetének 2. szakaszában. A végrehajtási idő egy adott (például munkanapokban vagy üzemelési órában mérhető) időtartamban történő meghatározása előnyös lenne, mivel ez lehetővé tenné a leghosszabb végrehajtási idő fogalmának meghatározását. Ezen túlmenően számos olyan művelet létezik, amelyet fizetési számla használata nélkül hajtanak végre (például pénzközvetítési szolgáltatások nem banki ügyfeleknek). Az irányelvtervezet végrehajtási időre vonatkozó fogalommeghatározásának az ilyen esetekre is ki kell terjednie. |
| --- | --- |

12.8.

Fogalommeghatározás nélkül használják a „végrehajtási idő” fogalmát az irányelvtervezet több preambulumbekezdésében, a 26. cikk (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontjában, a 31. cikk (1) bekezdés b) pontjának ii. alpontjában, a 35. cikkben és a IV. cím 2. fejezetének 2. szakaszában. A végrehajtási idő egy adott (például munkanapokban vagy üzemelési órában mérhető) időtartamban történő meghatározása előnyös lenne, mivel ez lehetővé tenné a leghosszabb végrehajtási idő fogalmának meghatározását. Ezen túlmenően számos olyan művelet létezik, amelyet fizetési számla használata nélkül hajtanak végre (például pénzközvetítési szolgáltatások nem banki ügyfeleknek). Az irányelvtervezet végrehajtási időre vonatkozó fogalommeghatározásának az ilyen esetekre is ki kell terjednie.

| 12.9. | Az EU-ban nem létezik a „munkanapok” közös naptára, és bár a kifejezés az irányelvtervezet IV. címe 2. fejezetének 2. szakaszában is mindvégig alkalmazásra került, annak fogalommeghatározása hiányzik. Hasznos lenne egy ilyen fogalommeghatározásnak az irányelvtervezetbe (a fogalommeghatározásokat tartalmazó cikkbe) történő beillesztése, feldolgozási és működési okokból, illetve annak biztosítása érdekében, hogy a kötelezettségek hatálya egyértelmű. |
| --- | --- |

12.9.

Az EU-ban nem létezik a „munkanapok” közös naptára, és bár a kifejezés az irányelvtervezet IV. címe 2. fejezetének 2. szakaszában is mindvégig alkalmazásra került, annak fogalommeghatározása hiányzik. Hasznos lenne egy ilyen fogalommeghatározásnak az irányelvtervezetbe (a fogalommeghatározásokat tartalmazó cikkbe) történő beillesztése, feldolgozási és működési okokból, illetve annak biztosítása érdekében, hogy a kötelezettségek hatálya egyértelmű.

| 12.10. | A „számlapénz” kifejezés használata az irányelvtervezetben anélkül történik, hogy a fogalom meghatározására sor kerülne, például az irányelvtervezet 3. cikkének b) pontjában, a 4. cikk (8) bekezdésében és az irányelvtervezet mellékletének 7. pontjában. Javasolt, hogy a számlapénz fogalommeghatározása annak szem előtt tartásával kerüljön megalkotásra (a fogalommeghatározásokat tartalmazó cikkben), hogy ilyen pénzeszközöket csak a központi bankok és a hitelintézetek (amelyek körébe tartoznak az elektronikuspénz-kibocsátó intézmények) tarthatnak. |
| --- | --- |

12.10.

A „számlapénz” kifejezés használata az irányelvtervezetben anélkül történik, hogy a fogalom meghatározására sor kerülne, például az irányelvtervezet 3. cikkének b) pontjában, a 4. cikk (8) bekezdésében és az irányelvtervezet mellékletének 7. pontjában. Javasolt, hogy a számlapénz fogalommeghatározása annak szem előtt tartásával kerüljön megalkotásra (a fogalommeghatározásokat tartalmazó cikkben), hogy ilyen pénzeszközöket csak a központi bankok és a hitelintézetek (amelyek körébe tartoznak az elektronikuspénz-kibocsátó intézmények) tarthatnak.

| 12.11. | Ugyanígy meghatározás nélkül történik a „fióktelep” kifejezés használata az irányelvtervezet 4. cikkének (2) bekezdésében és 20. cikkében. Javasolt a „fióktelep” fogalmának beiktatása, összhangban az egységes szerkezetbe foglalt banki irányelv 1. cikkének (3) bekezdésében szereplő fogalommeghatározással. |
| --- | --- |

12.11.

Ugyanígy meghatározás nélkül történik a „fióktelep” kifejezés használata az irányelvtervezet 4. cikkének (2) bekezdésében és 20. cikkében. Javasolt a „fióktelep” fogalmának beiktatása, összhangban az egységes szerkezetbe foglalt banki irányelv 1. cikkének (3) bekezdésében szereplő fogalommeghatározással.

| 12.12. | A 29. cikkből a fogalommeghatározásokat tartalmazó cikkbe kell áthelyezni a „keretszerződés” fogalommeghatározását. Ezen túlmenően egységességi okokból a „keretszerződés” kifejezést kell az irányelvtervezetben mindvégig használni, ezzel felváltva az irányelvtervezet (18) preambulumbekezdésében használt azonos értelmű „keretegyezmény” kifejezést (17). |
| --- | --- |

12.12.

A 29. cikkből a fogalommeghatározásokat tartalmazó cikkbe kell áthelyezni a „keretszerződés” fogalommeghatározását. Ezen túlmenően egységességi okokból a „keretszerződés” kifejezést kell az irányelvtervezetben mindvégig használni, ezzel felváltva az irányelvtervezet (18) preambulumbekezdésében használt azonos értelmű „keretegyezmény” kifejezést (17).

13.   További jogi és technikai megjegyzések

| 13.1. | Egyértelművé kell tenni, hogy a fogadó tagállam statisztikai jelentési célokból megkövetelheti-e, hogy a területén fiókteleppel rendelkező valamennyi fizetési intézmény a fogadó tagállam illetékes statisztikai hatóságaihoz, egyebek között a nemzeti központi bankhoz és/vagy a nemzeti statisztikai hivatalhoz teljesítse az adatszolgáltatást. |
| --- | --- |

13.1.

Egyértelművé kell tenni, hogy a fogadó tagállam statisztikai jelentési célokból megkövetelheti-e, hogy a területén fiókteleppel rendelkező valamennyi fizetési intézmény a fogadó tagállam illetékes statisztikai hatóságaihoz, egyebek között a nemzeti központi bankhoz és/vagy a nemzeti statisztikai hivatalhoz teljesítse az adatszolgáltatást.

| 13.2. | Kifejezett tisztázásra szorul, hogy az irányelvtervezet 2. cikkében a „pénznemtől függetlenül” hivatkozás a Közösségen kívüli országok fizetőeszközeire kíván-e utalni. |
| --- | --- |

13.2.

Kifejezett tisztázásra szorul, hogy az irányelvtervezet 2. cikkében a „pénznemtől függetlenül” hivatkozás a Közösségen kívüli országok fizetőeszközeire kíván-e utalni.

| 13.3. | Az irányelvtervezet 1. cikke a „Tárgy” címet viseli, és azt megfelelően az irányelvtervezet tárgyának lényegi bemutatására kell korlátozni. Helyénvalóbbnak tűnne a fizetési szolgáltatók négy kategóriáját a fogalommeghatározásokat tartalmazó cikkbe beépítendő „fizetési szolgáltató” egységes fogalommeghatározása alá vonni, különösen mivel a fogalommeghatározásokat tartalmazó cikk határozza meg a fizetési szolgáltatás felhasználójának fogalmát is. |
| --- | --- |

13.3.

Az irányelvtervezet 1. cikke a „Tárgy” címet viseli, és azt megfelelően az irányelvtervezet tárgyának lényegi bemutatására kell korlátozni. Helyénvalóbbnak tűnne a fizetési szolgáltatók négy kategóriáját a fogalommeghatározásokat tartalmazó cikkbe beépítendő „fizetési szolgáltató” egységes fogalommeghatározása alá vonni, különösen mivel a fogalommeghatározásokat tartalmazó cikk határozza meg a fizetési szolgáltatás felhasználójának fogalmát is.

| 13.4. | Az irányelvtervezet a meghatalmazottak, a kiszervezett funkciókat ellátó szervezetek vagy a leányvállalatok alkalmazásáról szóló 11. cikkének (2) bekezdése az „összes funkció” kiszervezésére utal. Ez problémákat vethet fel, mivel lehetővé tenné olyan fiktív társaságok létrehozását, amelyek hivatalosan megfelelnek az irányelvtervezetnek, de a tényleges tevékenységet a követelmények hatálya alá nem tartozó harmadik személy végezné. Az EKB ezért az ilyen következmények elkerülése céljából a 11. cikk módosítását javasolja. |
| --- | --- |

13.4.

Az irányelvtervezet a meghatalmazottak, a kiszervezett funkciókat ellátó szervezetek vagy a leányvállalatok alkalmazásáról szóló 11. cikkének (2) bekezdése az „összes funkció” kiszervezésére utal. Ez problémákat vethet fel, mivel lehetővé tenné olyan fiktív társaságok létrehozását, amelyek hivatalosan megfelelnek az irányelvtervezetnek, de a tényleges tevékenységet a követelmények hatálya alá nem tartozó harmadik személy végezné. Az EKB ezért az ilyen következmények elkerülése céljából a 11. cikk módosítását javasolja.

| 13.5. | Az irányelvtervezet 12. cikkének (1) bekezdése a fogalom meghatározása nélkül utal a „működési kockázatra”. A szükséges pontosság nyújtható a tőkemegfelelési irányelvtervezet (18) 4. cikkének (22) bekezdésében szereplő „működési kockázat” fogalommeghatározás alkalmazásával. |
| --- | --- |

13.5.

Az irányelvtervezet 12. cikkének (1) bekezdése a fogalom meghatározása nélkül utal a „működési kockázatra”. A szükséges pontosság nyújtható a tőkemegfelelési irányelvtervezet (18) 4. cikkének (22) bekezdésében szereplő „működési kockázat” fogalommeghatározás alkalmazásával.

| 13.6. | A 13. és 44. cikkben szereplő nyilvántartás-vezetési szabályok értelmezhetők úgy, hogy valamely fizetési intézmény nyilvántartás-vezetési kötelezettsége nem tart tovább egy évnél. E kötelezettségeket kifejezettebben összhangba kell hozni más közösségi jogszabályokkal, mint például a pénzmosás elleni harmadik irányelv (19) 30. cikkével, ami öt évben határozza meg a nyilvántartás-vezetési kötelezettség legrövidebb időtartamát. |
| --- | --- |

13.6.

A 13. és 44. cikkben szereplő nyilvántartás-vezetési szabályok értelmezhetők úgy, hogy valamely fizetési intézmény nyilvántartás-vezetési kötelezettsége nem tart tovább egy évnél. E kötelezettségeket kifejezettebben összhangba kell hozni más közösségi jogszabályokkal, mint például a pénzmosás elleni harmadik irányelv (19) 30. cikkével, ami öt évben határozza meg a nyilvántartás-vezetési kötelezettség legrövidebb időtartamát.

| 13.7. | A „hozzájárulás” vonatkozásában az irányelvtervezet 41. cikkében szereplő fogalommeghatározás nem eléggé pontos. Szükséges ezzel összefüggésben a hozzájárulás visszavonására történő hivatkozás és annak fogalommeghatározása. |
| --- | --- |

13.7.

A „hozzájárulás” vonatkozásában az irányelvtervezet 41. cikkében szereplő fogalommeghatározás nem eléggé pontos. Szükséges ezzel összefüggésben a hozzájárulás visszavonására történő hivatkozás és annak fogalommeghatározása.

| 13.8. | Az irányelvtervezet visszafizetésre vonatkozó 52. cikkének szóhasználata nem egyértelmű, például megtérítési jogosultságra utalva olyan esetben, amelyben a végrehajtott művelet összege nem felel meg „egy racionális megbízótól ésszerűen elvárható összegnek”. Ez a szóhasználat tág teret enged az értelmezésnek, ami növeli a fizetési területen fennálló bizonytalanságot, és a jogviták számának növekedéséhez, valamint a fogyasztói védelem hiányához vezethet. A jövőbeli peres eljárások kockázatának legalacsonyabbra csökkentése érdekében további megfontolást igényel az 52. cikk szóhasználatának egyértelművé tétele. |
| --- | --- |

13.8.

Az irányelvtervezet visszafizetésre vonatkozó 52. cikkének szóhasználata nem egyértelmű, például megtérítési jogosultságra utalva olyan esetben, amelyben a végrehajtott művelet összege nem felel meg „egy racionális megbízótól ésszerűen elvárható összegnek”. Ez a szóhasználat tág teret enged az értelmezésnek, ami növeli a fizetési területen fennálló bizonytalanságot, és a jogviták számának növekedéséhez, valamint a fogyasztói védelem hiányához vezethet. A jövőbeli peres eljárások kockázatának legalacsonyabbra csökkentése érdekében további megfontolást igényel az 52. cikk szóhasználatának egyértelművé tétele.

| 13.9. | A megbízó számára kulcsfontosságú a fizetés véglegessége, ennélfogva az irányelvtervezet 53. cikkének (1) bekezdésében szereplő „tájékoztatást kapott” fogalom túlságosan bizonytalan, mivel az időzítés jelentősen eltérhet aszerint, hogy a tájékoztatás a megbízó internetes bankján vagy egy nyilvánosan elérhető számlanyomtatón keresztül válik elérhetővé, szemben azokkal az esetekkel, amikor a megbízó a számlakivonat nyomtatott változatát postán kapja meg. Ezért előnyben kell részesíteni egy olyan rögzített időpontot, amely magához az átutaláshoz kötődik. A megbízó számára további reakcióidő biztosításához az engedélyezett időkeretet négyről hat hétre lehetne kiterjeszteni. |
| --- | --- |

13.9.

A megbízó számára kulcsfontosságú a fizetés véglegessége, ennélfogva az irányelvtervezet 53. cikkének (1) bekezdésében szereplő „tájékoztatást kapott” fogalom túlságosan bizonytalan, mivel az időzítés jelentősen eltérhet aszerint, hogy a tájékoztatás a megbízó internetes bankján vagy egy nyilvánosan elérhető számlanyomtatón keresztül válik elérhetővé, szemben azokkal az esetekkel, amikor a megbízó a számlakivonat nyomtatott változatát postán kapja meg. Ezért előnyben kell részesíteni egy olyan rögzített időpontot, amely magához az átutaláshoz kötődik. A megbízó számára további reakcióidő biztosításához az engedélyezett időkeretet négyről hat hétre lehetne kiterjeszteni.

| 13.10. | Az irányelvtervezet 54. és 56. cikkében szereplő „elfogadás” és „visszavonhatatlanság” fogalmának – bár egyértelmű és hasznos – összeegyeztethetőnek kellene lennie az elszámolások véglegességéről szóló irányelvben használt „rendszerbe történő bevitel” és „visszavonhatatlanság” fogalmával. |
| --- | --- |

13.10.

Az irányelvtervezet 54. és 56. cikkében szereplő „elfogadás” és „visszavonhatatlanság” fogalmának – bár egyértelmű és hasznos – összeegyeztethetőnek kellene lennie az elszámolások véglegességéről szóló irányelvben használt „rendszerbe történő bevitel” és „visszavonhatatlanság” fogalmával.

| 13.11. | Az irányelvtervezet 54. cikkének (2) bekezdését módosítani kell annak biztosítására, hogy szükségtelenül ne hosszabbodjon meg a fizetési megbízás átvétele és annak elfogadása közötti időtartam. |
| --- | --- |

13.11.

Az irányelvtervezet 54. cikkének (2) bekezdését módosítani kell annak biztosítására, hogy szükségtelenül ne hosszabbodjon meg a fizetési megbízás átvétele és annak elfogadása közötti időtartam.

| 13.12. | Az irányelvtervezet pénzeszközök hozzáférhetőségére vonatkozó 65. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a kedvezményezett fizetési szolgáltatója attól az időponttól tegye hozzáférhetővé az említett pénzeszközöket a kedvezményezett számára, amikor a pénzeszközöket a kedvezményezett számláján jóváírták. Nyilvánvalónak tűnik, hogy a pénzeszközök hozzáférhetőek, ha azokat a kedvezményezett számláján jóváírták. Ezért helyénvalónak tűnne azt egyértelművé tenni, hogy a pénzeszközöket akkor kell hozzáférhetővé tenni, amint azokat a fizetési szolgáltató megkapta. |
| --- | --- |

13.12.

Az irányelvtervezet pénzeszközök hozzáférhetőségére vonatkozó 65. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a kedvezményezett fizetési szolgáltatója attól az időponttól tegye hozzáférhetővé az említett pénzeszközöket a kedvezményezett számára, amikor a pénzeszközöket a kedvezményezett számláján jóváírták. Nyilvánvalónak tűnik, hogy a pénzeszközök hozzáférhetőek, ha azokat a kedvezményezett számláján jóváírták. Ezért helyénvalónak tűnne azt egyértelművé tenni, hogy a pénzeszközöket akkor kell hozzáférhetővé tenni, amint azokat a fizetési szolgáltató megkapta.

| 13.13. | A fizetési rendszerek hatékony és zökkenőmentes feldolgozási tevékenységének lehetővé tétele céljából módosítani kell az irányelvtervezet 66. cikkének (1) bekezdését, a nemzetközi bankszámlaszámra (IBAN) mint minden esetben előnyben részesített egyedi azonosítóra történő hivatkozás beillesztésével, biztosítva ezzel az egyedi azonosítók alkalmazásának harmonizált megközelítését. |
| --- | --- |

13.13.

A fizetési rendszerek hatékony és zökkenőmentes feldolgozási tevékenységének lehetővé tétele céljából módosítani kell az irányelvtervezet 66. cikkének (1) bekezdését, a nemzetközi bankszámlaszámra (IBAN) mint minden esetben előnyben részesített egyedi azonosítóra történő hivatkozás beillesztésével, biztosítva ezzel az egyedi azonosítók alkalmazásának harmonizált megközelítését.

14.   Szövegezési javaslatok

A fenti tanácsokon kívül a szövegezési javaslatokat a melléklet tartalmazza.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2006. április 26-án.

az EKB elnöke

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  Ezen felül az EKB véleményalkotásra szolgáló hatásköre a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányáról szóló jegyzőkönyv 22. cikkén is alapul, az EKB és a nemzeti központi bankok azon feladata vonatkozásában, hogy többek között biztosítaniuk kell a hatékony és stabil elszámolási és fizetési rendszereket a Közösségen belül és más országokkal.

1

(2)  Az elektronikuspénz-kibocsátó intézmények tevékenységének megkezdéséről, folytatásáról és prudenciális felügyeletéről szóló, 2000. szeptember 18-i 2000/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 275., 2000.10.27., 39. o.).

2

(3)  A hitelintézetek tevékenységének megkezdéséről és folytatásáról szóló, 2000. március 20-i 2000/12/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 126., 2000.5.26., 1. o.). A legutóbb a 2006/29/EK bizottsági irányelvvel (HL L 70., 2006.3.9., 50. o.) módosított irányelv.

3

(4)  Lásd a 366/97. sz. Massimo Romanelli-ügyben 1999. február 11-én hozott ítélet (EBHT., 1999. I-855.) 17. pontját.

4

(5)  A hitelintézetek tevékenységének megkezdésére és folytatására vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló, 1977. december 12-i 77/780/EGK első tanácsi irányelv (5) preambulumbekezdése (HL L 322., 1977.12.17., 30. o.). Az irányelvet a 2000/12/EK irányelv hatályon kívül helyezte.

5

(6)  Lásd Alexander Bornemann, „Abridged Opinion on the Concept of the Credit Institution in the Directives of the European Community Relating to Bank Regulation and Supervision (Rövidített vélemény az Európai Közösség banki szabályozással és felügyelettel foglalkozó irányelveiben tükröződő htelintézet-fogalomról)” című művének 11. oldalát. PDF formátumban elérhető az alábbi címen:

6

<http://www.money-advice.net/media.php?id=234>

(7)  Idézett mű.

7

Idézett mű.

(8)  Az 1. cikk (1) bekezdésének a) pontja megállapítja, hogy „a hitelintézet olyan vállalkozás, amelynek üzletszerű tevékenysége abból áll, hogy a nyilvánosságtól betéteket vagy egyéb visszafizetendő pénzeszközöket vesz át, valamint saját számlára hiteleket nyújt”.

8

(9)  Lásd „a hitelintézetek tevékenységének megkezdéséről és folytatásáról szóló, 2000. március 20-i 2000/12/EK irányelv és a befektetési vállalkozások és hitelintézetek tőkemegfeleléséről szóló, 1993. március 15-i 93/6/EGK tanácsi irányelv átdolgozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslat” (COM(2004) 486 végleges) X. mellékletének 2. részét.

9

(10)  A megfelelő eltérések alkalmazásának feltételeit az irányelvtervezet 21. cikke határozza meg.

10

(11)  Megjegyezzük, hogy az átcsoportosítás nem veszi figyelembe a postai elszámolóközpontok tevékenységeit, mivel ezek engedélyezésére, és így az általuk végezhető tevékenységekre is a tagállamok nemzeti joga irányadó.

11

(12)  Elérhető az EKB honlapján: www.ecb.int.

12

(13)  A fizetési és értékpapír-elszámolási rendszerekben az elszámolások véglegességéről szóló, 1998. május 19-i 98/26/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 166., 1998.6.11., 45. o.) („elszámolások véglegességéről szóló irányelv”).

13

(14)  Egyezmény az idegen és saját váltóra vonatkozó egységes váltótörvény tárgyában (Genf, 1930. június 7.).

14

(15)  „Javaslat az Európai Parlament és a Tanács rendeletére a pénzeszközök átutalását kísérõ megbízói információkról” (COM(2005) 343 végleges).

15

(16)  HL L 336., 2005.12.31., 109. o.

16

(17)  Az irányelvtervezet szövegében a konzisztencia hiánya a 32. és 33. cikkekben (framework contract és framework agreement) is megfigyelhető.

17

framework contract

framework agreemen

(18)  A teljes hivatkozásért lásd a 9. lábjegyzetet.

18

(19)  A pénzügyi rendszereknek a pénzmosás, valamint a terrorizmus finanszírozása céljára való felhasználásának megelőzéséről szóló, 2005. október 26-i 2005/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 309., 2005.11.25., 15. o.).

19

---

MELLÉKLET

Szerkesztési javaslatok (1)

| A Bizottság által javasolt szöveg
   (2) | Az EKB által javasolt szöveg
   (3) |
| --- | --- |
| 1. módosítás
  (12) preambulumbekezdés |
| (12) | A fizetési intézmények működése szempontjából elengedhetetlen, hogy azok képesek legyenek fizetési rendszerek keretében működni, illetve ilyen rendszerekben résztvenni. A fizetési szolgáltatók egyes típusai közötti és a prudenciális engedélynek megfelelő, az egész Közösség területére érvényes egyenlő bánásmód biztosítása érdekében szükséges tisztázni azokat a szabályokat, amelyek a fizetési szolgáltatások nyújtásának hozzáférhetőségére és a fizetési rendszerekben való részvételre vonatkoznak. Külön rendelkezésben kell biztosítani a fizetési intézmények és hitelintézetek megkülönböztetésmentes kezelését a fizetési rendszerekben való működésük és az azokhoz való hozzáférésük tekintetében. |

A Bizottság által javasolt szöveg
   (2)

Az EKB által javasolt szöveg
   (3)

1. módosítás

(12) preambulumbekezdés

(12)

A fizetési intézmények működése szempontjából elengedhetetlen, hogy azok képesek legyenek fizetési rendszerek keretében működni, illetve ilyen rendszerekben résztvenni. A fizetési szolgáltatók egyes típusai közötti és a prudenciális engedélynek megfelelő, az egész Közösség területére érvényes egyenlő bánásmód biztosítása érdekében szükséges tisztázni azokat a szabályokat, amelyek a fizetési szolgáltatások nyújtásának hozzáférhetőségére és a fizetési rendszerekben való részvételre vonatkoznak. Külön rendelkezésben kell biztosítani a fizetési intézmények és hitelintézetek megkülönböztetésmentes kezelését a fizetési rendszerekben való működésük és az azokhoz való hozzáférésük tekintetében.

| (12) | A fizetési intézmények működése szempontjából elengedhetetlen, hogy azok képesek legyenek fizetési rendszerek keretében működni, illetve ilyen rendszerekben résztvenni. A fizetési szolgáltatók egyes típusai közötti és a prudenciális engedélynek megfelelő, az egész Közösség területére érvényes egyenlő bánásmód biztosítása érdekében szükséges tisztázni azokat a szabályokat, amelyek a fizetési szolgáltatások nyújtásának hozzáférhetőségére és a fizetési rendszerekben való részvételre vonatkoznak. A Szerződés 105. cikkének (2) bekezdése és a Központi Bankok Európai Rendszere Alapokmányának (a továbbiakban: a KBER Alapokmánya) 3.1. és 22. cikkei szerint az Európai Központi Bankok Rendszerének („KBER”) egyik alapvető feladata a fizetési rendszerek zavartalan működésének előmozdítása. Az EKB és a tagállamok nemzeti központi bankjai eszközöket bocsáthatnak rendelkezésre, az EKB pedig rendeleteket alkothat annak érdekében, hogy biztosítsák a Közösségen belüli és más államokkal fenntartott elszámolási és fizetési rendszerek hatékony és megbízható működését. Ezen irányelvnek a fizetési szolgáltatások használatára és a fizetési rendszerekben való részvételre vonatkozó rendelkezései nem járnak az EKB és a KBER ezen, az eurót bevezetett tagállamokra vonatkozó hatásköreinek sérelmével. Külön rendelkezésben kell biztosítani a fizetési intézmények és hitelintézetek megkülönböztetésmentes kezelését a fizetési rendszerekben való működésük és az azokhoz való hozzáférésük tekintetében. |
| --- | --- |

(12)

A fizetési intézmények működése szempontjából elengedhetetlen, hogy azok képesek legyenek fizetési rendszerek keretében működni, illetve ilyen rendszerekben résztvenni. A fizetési szolgáltatók egyes típusai közötti és a prudenciális engedélynek megfelelő, az egész Közösség területére érvényes egyenlő bánásmód biztosítása érdekében szükséges tisztázni azokat a szabályokat, amelyek a fizetési szolgáltatások nyújtásának hozzáférhetőségére és a fizetési rendszerekben való részvételre vonatkoznak. A Szerződés 105. cikkének (2) bekezdése és a Központi Bankok Európai Rendszere Alapokmányának (a továbbiakban: a KBER Alapokmánya) 3.1. és 22. cikkei szerint az Európai Központi Bankok Rendszerének („KBER”) egyik alapvető feladata a fizetési rendszerek zavartalan működésének előmozdítása. Az EKB és a tagállamok nemzeti központi bankjai eszközöket bocsáthatnak rendelkezésre, az EKB pedig rendeleteket alkothat annak érdekében, hogy biztosítsák a Közösségen belüli és más államokkal fenntartott elszámolási és fizetési rendszerek hatékony és megbízható működését. Ezen irányelvnek a fizetési szolgáltatások használatára és a fizetési rendszerekben való részvételre vonatkozó rendelkezései nem járnak az EKB és a KBER ezen, az eurót bevezetett tagállamokra vonatkozó hatásköreinek sérelmével. Külön rendelkezésben kell biztosítani a fizetési intézmények és hitelintézetek megkülönböztetésmentes kezelését a fizetési rendszerekben való működésük és az azokhoz való hozzáférésük tekintetében.

Indokolás – Lásd a vélemény 9.3. bekezdését

2. módosítás

1. cikk, Tárgy

Ez az irányelv meghatározza azokat a szabályokat, amelyek alapján a tagállamoknak a fizetési szolgáltatók alábbi négy típusát kell megkülönböztetniük:

| (a) | a 2000/12/EK irányelvben meghatározott hitelintézetek; |
| --- | --- |

(a)

a 2000/12/EK irányelvben meghatározott hitelintézetek;

| (b) | 2000/46/EK irányelvben meghatározott elektronikuspénz-kibocsátó intézmények; |
| --- | --- |

(b)

2000/46/EK irányelvben meghatározott elektronikuspénz-kibocsátó intézmények;

| (c) | a 2000/12/EK irányelv 2. cikke (3) bekezdésének második francia bekezdésében meghatározott postai elszámolóközpontok, amelyek a nemzeti vagy a közösségi jog alapján fizetési szolgáltatások nyújtására jogosultak. |
| --- | --- |

(c)

a 2000/12/EK irányelv 2. cikke (3) bekezdésének második francia bekezdésében meghatározott postai elszámolóközpontok, amelyek a nemzeti vagy a közösségi jog alapján fizetési szolgáltatások nyújtására jogosultak.

| (d) | egyéb olyan természetes vagy jogi személyek, akik ezen irányelv 6. cikke értelmében engedélyt kaptak fizetési szolgáltatások nyújtására és végrehajtására a Közösség területén, a továbbiakban „fizetési intézmények”. |
| --- | --- |

(d)

egyéb olyan természetes vagy jogi személyek, akik ezen irányelv 6. cikke értelmében engedélyt kaptak fizetési szolgáltatások nyújtására és végrehajtására a Közösség területén, a továbbiakban „fizetési intézmények”.

Ez az irányelv meghatározza még az átláthatósági feltételekre vonatkozó szabályokat, valamint a felhasználók és a szolgáltatók jogait és kötelezettségeit a rendszeres vagy üzleti tevékenységként folytatott fizetési szolgáltatói tevékenységgel összefüggésben.

A monetáris hatóságként eljáró központi bankok és a fizetési szolgáltatásokat nyújtó hatóságok nem minősülnek fizetési szolgáltatónak.

Ez az irányelv meghatározza azokat a szabályokat, amelyek alapján a tagállamoknak a fizetési szolgáltatók a [4.] cikk [Fogalommeghatározások cikk] szerinti négy típusát kell megkülönböztetniük.

Ez az irányelv meghatározza még az átláthatósági feltételekre vonatkozó szabályokat, valamint a felhasználók és a szolgáltatók jogait és kötelezettségeit a rendszeres vagy üzleti tevékenységként folytatott fizetési szolgáltatói tevékenységgel összefüggésben.

Indokolás – Lásd a vélemény 13.3. bekezdését

3. módosítás

2. cikk (1) bekezdés, első albekezdés

Ez az irányelv csak azokra a mellékletben felsorolt, fizetési műveletek természetes vagy jogi személy nevében történő végrehajtását jelentő üzleti tevékenységekre – a továbbiakban
  „fizetési szolgáltatások” – vonatkozik, amelyeknél legalább az egyik fizetési szolgáltató a Közösség területén található.

Ez az irányelv csak a fizetési szolgáltatásokra vonatkozik.

Indokolás – Lásd a vélemény 12.1. bekezdését

4. módosítás

1. cikk, a központi bankok mentesítése – a 2. cikk (1) bekezdés, második albekezdés kiegészítése

A monetáris hatóságként eljáró központi bankok és a fizetési szolgáltatásokat nyújtó hatóságok nem minősülnek fizetési szolgáltatónak.

Ez az irányelv nem vonatkozik a központi bankok által nyújtott fizetési szolgáltatásokra.

Indokolás – Lásd a vélemény 8. bekezdését

5. módosítás

3. cikk címe

Negatív hatály

Kivételek

Indokolás – Lásd a vélemény 11.1. bekezdését

6. módosítás

3. cikk j) pont

| (j) | mobiltelefon, illetve egyéb digitális vagy számítástechnikai eszköz használatával végrehajtott fizetési műveletek, amennyiben az alábbi összes feltétel teljesül:








  (i) | a telekommunikációs, illetve számítástechnikai rendszert vagy hálózatot üzemeltető szolgáltató közvetlenül érintett a szolgáltatott digitális javak vagy elektronikus kommunikációs szolgáltatások fejlesztésében; |
| --- | --- | --- |

(j)

mobiltelefon, illetve egyéb digitális vagy számítástechnikai eszköz használatával végrehajtott fizetési műveletek, amennyiben az alábbi összes feltétel teljesül:

(i)

a telekommunikációs, illetve számítástechnikai rendszert vagy hálózatot üzemeltető szolgáltató közvetlenül érintett a szolgáltatott digitális javak vagy elektronikus kommunikációs szolgáltatások fejlesztésében;

| (ii) | a javak és szolgáltatások a szolgáltató közreműködése nélkül nem nyújthatók; |
| --- | --- |

(ii)

a javak és szolgáltatások a szolgáltató közreműködése nélkül nem nyújthatók;

| (iii) | az ellenszolgáltatásnak nincs alternatívája. |
| --- | --- |

(iii)

az ellenszolgáltatásnak nincs alternatívája.

[Elhagyandó]

Indokolás – Lásd a vélemény 11.3. bekezdését

7. módosítás

4. cikk (3) bekezdés

„fizetési rendszer”: pénzátutalási rendszer, amely a fizetési műveletek feldolgozására, klíringjére és/vagy elszámolására formális és szabványos megállapodásokat és egységes szabályokat alkalmaz;

„fizetési rendszer”: pénzátutalási rendszer, amely a fizetési műveletek feldolgozására, klíringjére és/vagy elszámolására formális és szabványos megállapodásokat és egységes szabályokat alkalmaz, beleértve többek között a fizetési és értékpapír-elszámolási rendszerekben az elszámolások véglegességéről szóló, 1998. május 19-i európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (4) összhangban fizetési rendszerekként minősített, illetve a Bizottság számára jelentett rendszereket;

Indokolás – Lásd a vélemény 12.2. bekezdését

8. módosítás

4. cikk (8) bekezdés

„pénzeszközök”: a 2000/46/EK irányelvben szereplő meghatározás szerinti
  készpénz, számlapénz és elektronikus pénz;

„pénzeszközök”: bankjegyek és érmék és számlapénz;

Indokolás – Lásd a vélemény 12.6. bekezdését

9. módosítás

Fogalommeghatározások cikk

1. cikk

Tárgy

Ez az irányelv meghatározza azokat a szabályokat, amelyek alapján a tagállamoknak a fizetési szolgáltatók alábbi négy típusát kell megkülönböztetniük:

[...]

| (d) | egyéb olyan természetes vagy jogi személyek, akik ezen irányelv 6. cikke értelmében engedélyt kaptak fizetési szolgáltatások nyújtására és végrehajtására a Közösség területén, a továbbiakban „fizetési intézmények”. |
| --- | --- |

(d)

egyéb olyan természetes vagy jogi személyek, akik ezen irányelv 6. cikke értelmében engedélyt kaptak fizetési szolgáltatások nyújtására és végrehajtására a Közösség területén, a továbbiakban „fizetési intézmények”.

„fizetési intézmény”; az alábbiakon kívüli, egyéb olyan természetes vagy jogi személyek, akik ezen irányelv 6. cikke értelmében engedélyt kaptak fizetési szolgáltatások nyújtására és végrehajtására a Közösség területén: a) a 2000/12/EK irányelv 1. cikkének (1) bekezdésében meghatározott hitelintézetek; b) a 2000/46/EK irányelv 1. cikke (3) bekezdésének a) pontjában) meghatározott elektronikuspénz-kibocsátó intézmények; c) a 2000/12/EK irányelv 2. cikke (3) bekezdésének második francia bekezdésében meghatározott postai elszámolóközpontok, amelyek a nemzeti vagy a közösségi jog alapján fizetési szolgáltatások nyújtására jogosultak;

Indokolás – Lásd a vélemény 12.1. és 12.3. bekezdéseket

10. módosítás

Fogalommeghatározások cikk

[Beillesztendő]

„fizetési szolgáltatás” a mellékletben felsorolt, fizetési műveletek természetes vagy jogi személy nevében történő végrehajtását magában foglaló üzleti tevékenység, amelynél legalább az egyik fizetési szolgáltató a Közösség területén található;

Indokolás – Lásd a vélemény 12.1. bekezdését

11. módosítás

Fogalommeghatározások cikk

1. cikk

Tárgy

Ez az irányelv meghatározza azokat a szabályokat, amelyek alapján a tagállamoknak a fizetési szolgáltatók alábbi négy típusát kell megkülönböztetniük:

| (a) | a 2000/12/EK irányelvben meghatározott hitelintézetek; |
| --- | --- |

(a)

a 2000/12/EK irányelvben meghatározott hitelintézetek;

| (b) | 2000/46/EK irányelvben meghatározott elektronikuspénz-kibocsátó intézmények; |
| --- | --- |

(b)

2000/46/EK irányelvben meghatározott elektronikuspénz-kibocsátó intézmények;

| (c) | a 2000/12/EK irányelv 2. cikke (3) bekezdésének második francia bekezdésében meghatározott postai elszámolóközpontok, amelyek a nemzeti vagy a közösségi jog alapján fizetési szolgáltatások nyújtására jogosultak. |
| --- | --- |

(c)

a 2000/12/EK irányelv 2. cikke (3) bekezdésének második francia bekezdésében meghatározott postai elszámolóközpontok, amelyek a nemzeti vagy a közösségi jog alapján fizetési szolgáltatások nyújtására jogosultak.

| (d) | egyéb olyan természetes vagy jogi személyek, akik ezen irányelv 6. cikke értelmében engedélyt kaptak fizetési szolgáltatások nyújtására és végrehajtására a Közösség területén, a továbbiakban „fizetési intézmények”. |
| --- | --- |

(d)

egyéb olyan természetes vagy jogi személyek, akik ezen irányelv 6. cikke értelmében engedélyt kaptak fizetési szolgáltatások nyújtására és végrehajtására a Közösség területén, a továbbiakban „fizetési intézmények”.

„fizetési szolgáltató”: a) a 2000/12/EK irányelv 1. cikkének (1) bekezdése szerinti hitelintézet; b) 2000/46/EK irányelv 1. cikke (3) bekezdése a) pontjában meghatározott elektronikuspénz-kibocsátó intézmény; c) a 2000/12/EK irányelv 2. cikke (3) bekezdésének második francia bekezdésében meghatározott postai elszámolóközpont, amely a nemzeti vagy a közösségi jog alapján fizetési szolgáltatások nyújtására jogosult; vagy d) fizetési intézmény, a 21. cikk sérelme nélkül;

Indokolás – Lásd a vélemény 12.1. bekezdését

12. módosítás

Fogalommeghatározások cikk

[Beillesztendő]

„fizetési művelet” pénzeszközök – megbízó vagy a kedvezményezett által kezdeményezett – áthelyezése vagy átutalása a megbízó és a kedvezményezett között, függetlenül a fizetési szolgáltatások felhasználói közötti alapkötelezettségektől;

Indokolás – Lásd a vélemény 12.1. bekezdését

13. módosítás

Fogalommeghatározások cikk

[Beillesztendő]

„végrehajtási idő” a fizetési megbízás fizetési szolgáltató általi elfogadása és azon időpont között eltelt idő, hogy a fizetési megbízás szerint fizetendő összeget a kedvezményezett számára rendelkezésre bocsátják;

Indokolás – Lásd a vélemény 12.8. bekezdését

14. módosítás

Fogalommeghatározások cikk

[Beillesztendő]

„számlapénz” hitelintézetnél vagy központi banknál vezetett számlán tartott betéti egyenleg vagy a 2000/46/EK irányelv 1. cikke (3) bekezdésének b) pontjában meghatározott elektronikus pénz;

Indokolás – Lásd a vélemény 12.10. bekezdését

15. módosítás

Fogalommeghatározások cikk

[Beillesztendő]

„keretszerződés” olyan fizetési szolgáltatási szerződés, amely fő jellemzője szerint kötelezi a fizetési szolgáltatót, hogy a megbízó megbízása alapján a jövőben fizetési műveletek sorozatát vagy egyenkénti fizetési műveleteket hajtson végre;

Indokolás – Lásd a vélemény 12.12. bekezdését

16. módosítás

Új 6. cikk, Központi bankok konzultációja

[Beillesztendő]

A székhely szerinti tagállam illetékes hatóságai konzultálnak az adott központi bankkal, mielőtt elfogadják vagy elutasítják az engedély iránti kérelmet, illetve felfüggesztik vagy visszavonják az engedélyt.

Indokolás – Lásd a vélemény 4.8. bekezdését

17. módosítás

10. cikk (1) és (2) bekezdés

1.   A fizetési intézmények a következő tevékenységek folytatására jogosultak:

| (a) | fizetési szolgáltatások nyújtása; |
| --- | --- |

(a)

fizetési szolgáltatások nyújtása;

| (b) | operatív és egyéb járulékos szolgáltatások nyújtása, többek között a fizetési szolgáltatások végrehajtásának szavatolása, valutáris szolgáltatások biztosítása, letétkezelési tevékenység folytatása, illetve adatokat tárolása és feldolgozása; |
| --- | --- |

(b)

operatív és egyéb járulékos szolgáltatások nyújtása, többek között a fizetési szolgáltatások végrehajtásának szavatolása, valutáris szolgáltatások biztosítása, letétkezelési tevékenység folytatása, illetve adatokat tárolása és feldolgozása;

| (c) | pénzeszközök átutalása, klíringje és elszámolása céljából fizetési rendszerek használata és
  működtetése, beleértve az ezen rendszerekhez szükséges eszközöket és eljárásokat; |
| --- | --- |

(c)

pénzeszközök átutalása, klíringje és elszámolása céljából fizetési rendszerek használata és
  működtetése, beleértve az ezen rendszerekhez szükséges eszközöket és eljárásokat;

Az (a) pont alkalmazásában a fizetési szolgáltatások felhasználói által a fizetési szolgáltatások nyújtásával összefüggésben a fizetési intézményeknek átutalt pénzeszközök nem minősülnek a 2000/12/EK irányelv 3. cikkében meghatározott betéteknek vagy egyéb visszafizetendő pénzeszközöknek, sem a 2000/46/EK irányelvben
  meghatározott elektronikus pénznek.

2.   A fizetési intézmény a fizetési szolgáltatások felhasználóitól kifejezetten a fizetési szolgáltatással összefüggésben átvett pénzeszközöket nem használhatja fel más üzleti tevékenységeinek finanszírozására, kizárólag fizetési szolgáltatások céljára.
  A fizetési intézménynek könyveiben elkülönítve kell nyilvántartania a fizetési szolgáltatás felhasználóitól a fizetési művelet ellentételezéseként átvett pénzeszközöket a más tevékenységekkel összefüggésben átvett pénzeszközöktől.

1.   A fizetési intézmények kizárólag a következő tevékenységek folytatására jogosultak:

| a) | engedélyezett fizetési szolgáltatások nyújtása a mellékletben meghatározottak szerint; |
| --- | --- |

a)

engedélyezett fizetési szolgáltatások nyújtása a mellékletben meghatározottak szerint;

| b) | operatív és egyéb járulékos szolgáltatások nyújtása, többek között a fizetési szolgáltatások végrehajtásának szavatolása, valutáris szolgáltatások biztosítása, letétkezelési tevékenység folytatása, illetve adatok tárolása és feldolgozása; |
| --- | --- |

b)

operatív és egyéb járulékos szolgáltatások nyújtása, többek között a fizetési szolgáltatások végrehajtásának szavatolása, valutáris szolgáltatások biztosítása, letétkezelési tevékenység folytatása, illetve adatok tárolása és feldolgozása;

| c) | pénzeszközök átutalása, klíringje és elszámolása céljából fizetési rendszerek használata, beleértve az ezen rendszerekhez szükséges eszközöket és eljárásokat, a 23. cikk sérelme nélkül. |
| --- | --- |

c)

pénzeszközök átutalása, klíringje és elszámolása céljából fizetési rendszerek használata, beleértve az ezen rendszerekhez szükséges eszközöket és eljárásokat, a 23. cikk sérelme nélkül.

2.   Amikor fizetési intézmények vesznek részt az (1) bekezdés a) pontja szerinti fizetési szolgáltatások nyújtásában, a fizetési szolgáltatások felhasználói által a fizetési szolgáltatások nyújtásával összefüggésben a fizetési intézményeknek átutalt pénzeszközök nem minősülnek a 2000/12/EK irányelv 3. cikkében meghatározott betéteknek vagy egyéb visszafizetendő pénzeszközöknek, sem a 2000/46/EK irányelv 1. cikke (3) bekezdésének b) pontjában meghatározott elektronikus pénznek. A fizetési intézményhez érkezett pénzeszközöket a kedvezményezett, vagy amennyiben a megbízást nem hajtották végre, a megbízó vagy a pénzeszközökre jogosult egyéb személy részére fizetik ki az ezen irányelv IV. címe 2. fejezetének 2. szakaszában előírt végrehajtási időn belül.

3.   A fizetési intézmény a fizetési szolgáltatások felhasználóitól kifejezetten a fizetési szolgáltatással összefüggésben átvett pénzeszközöket azon a meghatározott műveletekhez kell rendelni, amely érdekében a fizetési intézmény azokat befogadta, valamint e pénzeszközöket nem használhatja fel a fizetési szolgáltatás felhasználója által kért fizetési szolgáltatáson kívüli üzleti tevékenység finanszírozására.

4.   A tagállamok biztosítják, hogy a fizetési szolgáltatások felhasználói védelmére az alábbi biztosítékok állnak rendelkezésre:

| a) | a fizetési szolgáltatás felhasználója által kapott olyan pénzeszközök tekintetében, amelyeket egy fizetési művelet érdekében fogadtak el, a fizetési intézmény elkülöníti ezen pénzeszközöket a fizetési szolgáltatásokon kívüli tevékenységek érdekében kapott egyéb pénzeszközöktől, és azokat könyveiben elkülönítve tartja nyilván; |
| --- | --- |

a)

| b) | a fizetési intézmény a fizetési szolgáltatás felhasználójának pénzeszközeit olyan számlanév alatt tartja, amely egyértelműen azonosítja a fizetési szolgáltatás felhasználóját; |
| --- | --- |

b)

| c) | a fizetési szolgáltatás felhasználójának semmilyen pénzeszközét nem lehet egyesíteni a fizetési szolgáltató vagy a fizetési szolgáltatás bármely egyéb használójának vagy a fizetési szolgáltatás felhasználóján kívüli bármely egyéb olyan felhasználó pénzeszközeivel, aki nevében a pénzeszközt elhelyezték; |
| --- | --- |

c)

| d) | a fizetési szolgáltatás felhasználójának pénzeszközeit nem érintheti bármely harmadik személy által a fizetési intézmény ellen indított eljárás; |
| --- | --- |

d)

| e) | amennyiben egy fizetési intézmény ellen egy vagy több reorganizációs intézkedést fogadtak el, vagy vele szemben felszámolási eljárás van folyamatban, az illetékes közigazgatási, illetve igazságügyi hatóság, vagy adott esetben az adott vagyonfelügyelő vagy felszámoló a kérdéses pénzügyi szolgáltatóval szembeni követeléseket megelőzően, haladéktalanul visszautalja a fizetési szolgáltatások felhasználóinak pénzeszközeit a fizetési szolgáltatás kérdéses felhasználóinak; |
| --- | --- |

e)

| f) | amennyiben egy fizetési intézmény ellen egy vagy több reorganizációs intézkedést fogadtak el, vagy vele szemben felszámolási eljárás van folyamatban, és nem áll rendelkezésre megfelelő mértékű pénzösszeg a fizetési szolgáltatások felhasználói számára járó valamennyi pénzeszköz átutalására, az illetékes közigazgatási, illetve igazságügyi hatóság, vagy adott esetben az adott vagyonfelügyelő vagy felszámoló haladéktalanul felosztja a fizetési szolgáltatások felhasználóinak pénzeszközeit a fizetési szolgáltatás e felhasználói között követeléseik arányában és a kérdéses pénzügyi szolgáltatóval szembeni követeléseket megelőzően. |
| --- | --- |

f)

Megjegyzés: ajánlott, hogy a fenti rendelkezésekkel egy időben az irányelvtervezetet egészítsék ki a fogalommeghatározások cikk tekintetében a hitelintézetek reorganizációjáról és felszámolásáról szóló, 2001. április 4-i 2001/24/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) 2. cikkéből közvetlenül átvett fogalmakkal:

| (1) | „vagyonfelügyelő”: a közigazgatási, illetve igazságügyi hatóságok által kijelölt személy vagy szerv, akinek, illetve amelynek feladata a reorganizációs intézkedések végrehajtása; |
| --- | --- |

(1)

| (2) | „közigazgatási, illetve igazságügyi hatóságok”: a tagállamok reorganizációs intézkedésekben, illetve felszámolási eljárásban illetékes közigazgatási, illetve igazságügyi hatóságok; |
| --- | --- |

(2)

| (3) | „reorganizációs intézkedések”: azok az intézkedések, amelyek célja a hitelintézet pénzügyi helyzetének megőrzése vagy helyreállítása, és amelyek érinthetik harmadik személyek korábban megszerzett jogait, ideértve a kifizetések felfüggesztésének, a végrehajtás felfüggesztésének vagy a követelések csökkentésének lehetőségét; |
| --- | --- |

(3)

| (4) | „felszámoló”: a közigazgatási, illetve igazságügyi hatóságok által kijelölt személy vagy szerv, akinek, illetve amelynek feladata a felszámolási eljárás lebonyolítása; |
| --- | --- |

(4)

| (5) | „elszámolási eljárás”: egy tagállam közigazgatási, illetve igazságügyi hatóságai által indított és figyelemmel kísért összetett eljárás, amelynek célja az eszközöknek az adott hatóságok felügyelete alatt történő értékesítése, ideértve azt az esetet is, amikor az eljárás egyezség vagy más hasonló intézkedés következtében megszűnik. |
| --- | --- |

(5)

Indokolás – Lásd a vélemény 6.3., 6.4. és 9.4. bekezdéseit

18. módosítás

10. cikk (3) bekezdés

3.   Az engedélyezett fizetési intézmények üzleti tevékenysége – az alkalmazandó nemzeti és közösségi jog keretein belül – nem kizárólagos, és nem korlátozódik a fizetési szolgáltatásokra.

[Elhagyandó]

Indokolás – Lásd a vélemény 6.5. bekezdését

19. módosítás

11. cikk (2) bekezdés

(2)   Ha a fizetési intézmény bizonyos funkciókat vagy az összes
  funkciót kiszervezéssel kívánja megvalósítani, erről tájékoztatnia kell az illetékes hatóságokat.

(2)   Ha a fizetési intézmény bizonyos funkciókat kiszervezéssel kívánja megvalósítani, erről tájékoztatnia kell a székhely szerinti tagállam illetékes hatóságait. Az ilyen kiszervezés nem járhat ezen irányelv azon szervezettel szembeni alkalmazhatóságának sérelmével, amelyhez bizonyos funkciókat kiszerveztek, amennyiben az ilyen szervezet fizetési szolgáltatónak minősül.

Indokolás – Lásd a vélemény 13.4. bekezdését

20. módosítás

16. cikk

A tagállamok biztosítják, hogy az illetékes hatóságok által – az e címbeli rendelkezések folyamatos betartásának ellenőrzése érdekében – végrehajtott ellenőrzések arányosak, megfelelőek és az intézmények által viselt kockázatokhoz szabottak legyenek.

A tagállamok biztosítják, hogy az illetékes hatóságok által – az e címbeli rendelkezések folyamatos betartásának ellenőrzése érdekében – végrehajtott ellenőrzések arányosak, megfelelőek és az intézmények által viselt kockázatokhoz szabottak legyenek.

Az e címnek való megfelelés ellenőrzéséhez az illetékes hatóságoknak csak az alábbi intézkedések állnak rendelkezésre:

Az e címnek való megfelelés ellenőrzéséhez az illetékes hatóságoknak képesnek kell lenniük az alábbi intézkedések megtételére:

| a) | előírhatják a fizetési intézmény számára, hogy továbbítsa a megfelelés ellenőrzéséhez szükséges információkat; |
| --- | --- |

a)

előírhatják a fizetési intézmény számára, hogy továbbítsa a megfelelés ellenőrzéséhez szükséges információkat;

| a) | előírhatják a fizetési intézmény számára, hogy továbbítsa a megfelelés ellenőrzéséhez szükséges információkat; |
| --- | --- |

a)

előírhatják a fizetési intézmény számára, hogy továbbítsa a megfelelés ellenőrzéséhez szükséges információkat;

| b) | helyszíni vizsgálatot folytathatnak a fizetési intézménynél, kiszervezett funkciót ellátó szervezetnél, illetve a fizetési intézmény felelősségi körébe tartozó meghatalmazottnál vagy leányvállalatnál; |
| --- | --- |

b)

helyszíni vizsgálatot folytathatnak a fizetési intézménynél, kiszervezett funkciót ellátó szervezetnél, illetve a fizetési intézmény felelősségi körébe tartozó meghatalmazottnál vagy leányvállalatnál;

| b) | helyszíni vizsgálatot folytathatnak a fizetési intézménynél, kiszervezett funkciót ellátó szervezetnél, illetve a fizetési intézmény felelősségi körébe tartozó meghatalmazottnál vagy leányvállalatnál; |
| --- | --- |

b)

helyszíni vizsgálatot folytathatnak a fizetési intézménynél, kiszervezett funkciót ellátó szervezetnél, illetve a fizetési intézmény felelősségi körébe tartozó meghatalmazottnál vagy leányvállalatnál;

| c) | ajánlásokat és irányelveket adhatnak ki; |
| --- | --- |

c)

ajánlásokat és irányelveket adhatnak ki;

| c) | ajánlásokat és irányelveket adhatnak ki; |
| --- | --- |

c)

ajánlásokat és irányelveket adhatnak ki;

| d) | az előírások teljesítésének elmulasztása esetén figyelmeztetést küldhetnek és arányos szankciókat szabhatnak ki; |
| --- | --- |

d)

az előírások teljesítésének elmulasztása esetén figyelmeztetést küldhetnek és arányos szankciókat szabhatnak ki;

| d) | az előírások teljesítésének elmulasztása esetén figyelmeztetést küldhetnek és arányos szankciókat szabhatnak ki; |
| --- | --- |

d)

az előírások teljesítésének elmulasztása esetén figyelmeztetést küldhetnek és arányos szankciókat szabhatnak ki;

| e) | az engedélyezési feltételek 5. cikknek megfelelő betartásának elmulasztása esetén felfüggeszthetik vagy visszavonhatják az engedélyt. |
| --- | --- |

e)

az engedélyezési feltételek 5. cikknek megfelelő betartásának elmulasztása esetén felfüggeszthetik vagy visszavonhatják az engedélyt.

| e) | az engedélyezési feltételek 5. cikknek megfelelő betartásának elmulasztása esetén felfüggeszthetik vagy visszavonhatják az engedélyt. |
| --- | --- |

e)

az engedélyezési feltételek 5. cikknek megfelelő betartásának elmulasztása esetén felfüggeszthetik vagy visszavonhatják az engedélyt.

Indokolás – Lásd a vélemény 4.7. bekezdését

21. módosítás

19. cikk, első bekezdés

A különböző tagállamok illetékes hatóságai együttműködnek és legfőképpen információkat cserélnek annak érdekében, hogy biztosítsák ezen irányelv megfelelő alkalmazását.

A különböző tagállamok illetékes hatóságai együttműködnek, és legfőképpen információkat cserélnek mind egymással, mind pedig a KBER nemzeti központi bankjaival, annak érdekében, hogy biztosítsák ezen irányelv megfelelő alkalmazását.

Indokolás – Lásd a vélemény 4.8. bekezdését

22. módosítás

19. cikk, második bekezdés, b) pont

| (b) | a központi bankok, a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank mint monetáris hatóságok között, illetve szükség esetén egyéb, a fizetési és elszámolási rendszerek felügyeletéért felelős közhatóságok között; |
| --- | --- |

(b)

a központi bankok, a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank mint monetáris hatóságok között, illetve szükség esetén egyéb, a fizetési és elszámolási rendszerek felügyeletéért felelős közhatóságok között;

| b) | harmadik országok központi bankjai között, illetve szükség esetén egyéb, a fizetési és elszámolási rendszerek felügyeletéért felelős közhatóságok között; |
| --- | --- |

b)

harmadik országok központi bankjai között, illetve szükség esetén egyéb, a fizetési és elszámolási rendszerek felügyeletéért felelős közhatóságok között;

Indokolás – Lásd a vélemény 4.8. bekezdését

23. módosítás

23. cikk (1) bekezdés

1.   A tagállamok biztosítják a fizetési rendszerek használatára és üzemeltetésére vonatkozó szabályok objektivitását és arányosságát, és hogy azok ne korlátozzák jobban a hozzáférést annál a szükséges mértékénél, mint amely a különleges kockázatok kezeléséhez és a fizetési rendszer pénzügyi biztonságának védelméhez elegendő.

A fizetési rendszerek:

| (a) | nem korlátozhatják a más fizetési rendszerben való részvételt; |
| --- | --- |

(a)

nem korlátozhatják a más fizetési rendszerben való részvételt;

| (b) | nem írhatnak elő olyan szabályt, amely az engedélyezett fizetési szolgáltatókat a tagokkal kapcsolatos jogaik, kötelezettségeik és jogcímeik szerint megkülönbözteti; |
| --- | --- |

(b)

nem írhatnak elő olyan szabályt, amely az engedélyezett fizetési szolgáltatókat a tagokkal kapcsolatos jogaik, kötelezettségeik és jogcímeik szerint megkülönbözteti;

| (c) | nem alkalmazhatnak az intézményi formára vonatkozó bármiféle korlátozást. |
| --- | --- |

(c)

nem alkalmazhatnak az intézményi formára vonatkozó bármiféle korlátozást.

1.   A tagállamok biztosítják a fizetési rendszerek fizetési intézmények általi használata nem korlátozható:

| a) | úgy hogy az sértse a megkülönböztetésmentesség alapelvét, amennyiben a fizetési rendszer pénzügyi és működési biztonsága biztosított; és |
| --- | --- |

a)

úgy hogy az sértse a megkülönböztetésmentesség alapelvét, amennyiben a fizetési rendszer pénzügyi és működési biztonsága biztosított; és

| b) | intézményi forma alapján. |
| --- | --- |

b)

intézményi forma alapján.

Indokolás – Lásd a vélemény 9.1. és 9.4. bekezdéseit

24. módosítás

23. cikk (2) bekezdés

2.   Az (1) bekezdés nem sértheti azokat a követelményeket, amelyeket a közösségi jog – különösen a fizetési és értékpapír-elszámolási rendszerekben az elszámolások véglegességéről szóló, 1998. május 19-i európai parlamenti és tanácsi 98/26/EK irányelv – a fizetési és értékpapír-elszámolási rendszerek tagjai számára előír (6)
  .

2.   Az (1) bekezdés nem vonatkozik a 98/26/EK irányelv alapján kijelölt rendszerekre, és nem jár az EKB és a KBER a Szerződés 105. cikkének (2) bekezdésében és a KBER Alapokmánya 3.1. és 22. cikkeiben meghatározott hatásköreinek sérelmével a fizetési rendszerek használatának és a fizetési szolgáltatások nyújtása tekintetében.

Indokolás – Lásd a vélemény 9.2. és 9.3. bekezdéseit

25. módosítás

41. cikk

A tagállamok biztosítják, hogy a fizetési művelet csak akkor legyen engedélyezettnek tekinthető, ha a megbízó hozzájárulását adta a fizetési szolgáltatónak szóló megfelelő fizetési megbízáshoz.

E hozzájárulás formája a fizetési szolgáltatónak szóló, fizetési művelet vagy fizetési műveletek végrehajtására vonatkozó kifejezett meghatalmazás.

E hozzájárulás hiányában a fizetési műveletet nem engedélyezettnek kell tekinteni.

A megbízó a fizetési művelet végrehajtása előtt és után is engedélyezheti a fizetési műveletet.

A tagállamok biztosítják, hogy a fizetési művelet csak akkor legyen engedélyezettnek tekinthető, ha a megbízó hozzájárulását adta a fizetési szolgáltatónak szóló megfelelő fizetési megbízáshoz.

E hozzájárulás formája a fizetési szolgáltatónak szóló, meghatározott fizetési művelet vagy meghatározott fizetési műveletek végrehajtására vonatkozó kifejezett meghatalmazás.

A hozzájárulás visszavonható a fizetési szolgáltató és a megbízó között létrejött szerződéses feltételekkel összhangban, az azonban nem történhet később, mint a fizetési megbízás elfogadásának vagy a fizetési megbízás 54. vagy 56. cikk szerinti visszavonhatatlanná válásának időpontja.

E hozzájárulás hiányában, illetve amennyiben e hozzájárulást érvényesen visszavonták, a fizetési műveletet nem engedélyezettnek kell tekinteni.

A megbízó a fizetési művelet végrehajtása előtt és után is engedélyezheti a fizetési műveletet.

Indokolás – Lásd a vélemény 13.7. és 13.10. bekezdését

26. módosítás

53. cikk (1) bekezdés

1.   A tagállamok biztosítják, hogy a megbízónak legfeljebb négy hét álljon rendelkezésére a visszafizetési igény benyújtására azután, hogy a fizetési szolgáltatótól tájékoztatást kapott a kérdéses fizetési műveletről. [...]

1.   A tagállamok biztosítják, hogy a megbízónak legfeljebb hat hét álljon rendelkezésére a visszafizetési igény benyújtására azután, hogy a pénzeszközöket átutalták. [...]

Indokolás – Lásd a vélemény 13.9. bekezdését

27. módosítás

54. cikk (2) bekezdés

(2)   Az elektronikusan kezdeményezett fizetési műveletek esetében a fizetési szolgáltatónak értesítenie kell a fizetési szolgáltatás felhasználóját, hogy a megbízást végrehajtásra átvette. Az értesítésnek késedelem nélkül kell történnie, és minden esetben az (1) bekezdésben meghatározott elfogadási időpontot követő első munkanap végéig.

(2)   Az elektronikusan kezdeményezett fizetési műveletek esetében a fizetési szolgáltatónak értesítenie kell a fizetési szolgáltatás felhasználóját, hogy a megbízást végrehajtásra átvette. Az értesítésnek a fizetési megbízás átvételét követően késedelem nélkül kell történnie, és minden esetben az (1) bekezdésben meghatározott elfogadási időpontot követő első munkanap végéig.

Indokolás – Lásd a vélemény 13.11. bekezdését

28. módosítás

65 cikk (1) bekezdés, első albekezdés

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a kedvezményezett fizetési szolgáltatója attól az időponttól, amikor a pénzeszközöket a kedvezményezett számára jóváírták, hozzáférhetővé tegye az említett pénzeszközöket a kedvezményezett számára.

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a kedvezményezett fizetési szolgáltatója a pénzeszközök megérkezésének időpontjától hozzáférhetővé tegye azokat a kedvezményezett számára.

Indokolás – Lásd a vélemény 13.12. bekezdését

29. módosítás

66. cikk (1) bekezdés

[...] Ha egyedi azonosítóként az IBAN-t adták meg, és emellett a kedvezményezett neve is fel van tüntetve, a kettő közül az IBAN a mérvadó. A fizetési szolgáltatónak azonban mindent el kell követnie annak érdekében, hogy ellenőrizze a két adat összetartozását.

[...] Ha egyedi azonosítóként az IBAN-t adják meg, az elsőbbséget élvez minden egyéb egyedi azonosítóval szemben, beleértve a kedvezményezett nevét, amennyiben az azonosítót az IBAN mellett adták meg. A fizetési szolgáltatónak azonban mindent el kell követnie annak érdekében, hogy ellenőrizze a megadott egyedi azonosítók összetartozását.

Indokolás – Lásd a vélemény 13.13. bekezdését

30. módosítás

77. cikk (1) bekezdés

A Bizottság tevékenységét egy fizetésekkel foglalkozó bizottság segíti (a továbbiakban: „bizottság”), amelynek tagjai a tagállamok képviselői, elnöke pedig a Bizottság egy képviselője.

A Bizottság tevékenységét egy fizetésekkel foglalkozó bizottság segíti (a továbbiakban: „bizottság”), amelynek tagjai a tagállamok képviselői és az EKB által küldött megfigyelők, elnöke pedig a Bizottság egy képviselője.

Indokolás – Lásd a vélemény 10. bekezdését

31. módosítás

Melléklet

| (1) | A felhasználó fizetési szolgáltatójánál vagy más fizetési szolgáltatónál vezetett fizetési számlára történő készpénzbefizetések, valamint a fizetési számla vezetéséhez szükséges összes tevékenység. |
| --- | --- |

(1)

A felhasználó fizetési szolgáltatójánál vagy más fizetési szolgáltatónál vezetett fizetési számlára történő készpénzbefizetések, valamint a fizetési számla vezetéséhez szükséges összes tevékenység.

| (2) | A felhasználó fizetési szolgáltatójánál vagy más fizetési szolgáltatónál vezetett fizetési számláról történő készpénzfelvétel, valamint a fizetési számla vezetéséhez szükséges összes tevékenység. |
| --- | --- |

(2)

A felhasználó fizetési szolgáltatójánál vagy más fizetési szolgáltatónál vezetett fizetési számláról történő készpénzfelvétel, valamint a fizetési számla vezetéséhez szükséges összes tevékenység.

| (3) | Fizetési műveletek végrehajtása beleértve a pénzeszközök átutalását, amennyiben a pénzeszközök a felhasználó fizetési szolgáltatójánál vagy más fizetési szolgáltatónál vezetett fizetési számlán vannak elhelyezve:






  — | azonnali jóváírások, így pl. az egyszeri azonnali jóváírások végrehajtása; |
| --- | --- | --- |

(3)

Fizetési műveletek végrehajtása beleértve a pénzeszközök átutalását, amennyiben a pénzeszközök a felhasználó fizetési szolgáltatójánál vagy más fizetési szolgáltatónál vezetett fizetési számlán vannak elhelyezve:

—

azonnali jóváírások, így pl. az egyszeri azonnali jóváírások végrehajtása;

| — | fizetések műveletek végrehajtása fizetési kártyával vagy hasonló eszközzel; |
| --- | --- |

—

fizetések műveletek végrehajtása fizetési kártyával vagy hasonló eszközzel;

| — | hitelátutalások, többek között tartós megbízások végrehajtása. |
| --- | --- |

—

hitelátutalások, többek között tartós megbízások végrehajtása.

| (4) | Fizetési műveletek végrehajtása, amennyiben a pénzösszeg a fizetési szolgáltatás felhasználójának biztosított olyan hitelkeretből származik, amelyet a tagállamok fogyasztói hitelre vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseinek közelítéséről szóló 87/102/EGK irányelv módosításáról szóló 98/7/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek megfelelően biztosítottak.






  — | azonnali jóváírások, így pl. az egyszeri azonnali jóváírások végrehajtása; |
| --- | --- | --- |

(4)

Fizetési műveletek végrehajtása, amennyiben a pénzösszeg a fizetési szolgáltatás felhasználójának biztosított olyan hitelkeretből származik, amelyet a tagállamok fogyasztói hitelre vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseinek közelítéséről szóló 87/102/EGK irányelv módosításáról szóló 98/7/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek megfelelően biztosítottak.

—

azonnali jóváírások, így pl. az egyszeri azonnali jóváírások végrehajtása;

| — | fizetések műveletek végrehajtása fizetési kártyával vagy hasonló eszközzel; |
| --- | --- |

—

fizetések műveletek végrehajtása fizetési kártyával vagy hasonló eszközzel;

| — | hitelátutalások, többek között tartós megbízások végrehajtása. |
| --- | --- |

—

hitelátutalások, többek között tartós megbízások végrehajtása.

| (5) | A fizetési szolgáltatások felhasználói számára pénzeszközök átutalását lehetővé tevő fizetési kártyák kibocsátása. |
| --- | --- |

(5)

A fizetési szolgáltatások felhasználói számára pénzeszközök átutalását lehetővé tevő fizetési kártyák kibocsátása.

| (6) | Fizetési műveletek, így többek között pénzeszköz-átutalások végrehajtása, amennyiben a 2000/46/EK irányelvben meghatározott elektronikus pénzt a fizetési szolgáltató bocsátja ki. |
| --- | --- |

(6)

Fizetési műveletek, így többek között pénzeszköz-átutalások végrehajtása, amennyiben a 2000/46/EK irányelvben meghatározott elektronikus pénzt a fizetési szolgáltató bocsátja ki.

| (7) | Pénzközvetítési szolgáltatások, amennyiben a fizetési szolgáltató kizárólagosan fizetési művelet végrehajtása, illetve a pénzeszközök kedvezményezett részére történő átutalása céljából fogad el készpénzt, számlapénzt vagy elektronikus pénzt a fizetési szolgáltatás felhasználójától. |
| --- | --- |

(7)

Pénzközvetítési szolgáltatások, amennyiben a fizetési szolgáltató kizárólagosan fizetési művelet végrehajtása, illetve a pénzeszközök kedvezményezett részére történő átutalása céljából fogad el készpénzt, számlapénzt vagy elektronikus pénzt a fizetési szolgáltatás felhasználójától.

| (8) | Fizetési műveletek végrehajtása távközlő kommunikációs eszköz, például mobiltelefon, illetve egyéb digitális vagy számítástechnikai eszköz használatával, amennyiben a telekommunikációs, illetve számítástechnikai rendszert vagy hálózatot üzemeltető szolgáltató olyan árukkal vagy szolgáltatásokkal kapcsolatos fizetésekhez járul hozzá, amelyek nem digitális javak vagy elektronikus kommunikációs szolgáltatások, azaz nem maga az eszköz szolgál ezek biztosítására. |
| --- | --- |

(8)

Fizetési műveletek végrehajtása távközlő kommunikációs eszköz, például mobiltelefon, illetve egyéb digitális vagy számítástechnikai eszköz használatával, amennyiben a telekommunikációs, illetve számítástechnikai rendszert vagy hálózatot üzemeltető szolgáltató olyan árukkal vagy szolgáltatásokkal kapcsolatos fizetésekhez járul hozzá, amelyek nem digitális javak vagy elektronikus kommunikációs szolgáltatások, azaz nem maga az eszköz szolgál ezek biztosítására.

| (9) | Fizetési műveletek végrehajtása távközlő kommunikációs eszköz, például mobiltelefon, illetve egyéb digitális vagy számítástechnikai eszköz használatával, amennyiben a telekommunikációs, illetve számítástechnikai rendszert vagy hálózatot üzemeltető szolgáltató az eszköz révén biztosított digitális javak vagy elektronikus kommunikációs szolgáltatások kifizetése során pusztán a pénzeszközök átutalásához járul hozzá, és más módon nem vesz részt a szolgáltatás nyújtásában. |
| --- | --- |

(9)

Fizetési műveletek végrehajtása távközlő kommunikációs eszköz, például mobiltelefon, illetve egyéb digitális vagy számítástechnikai eszköz használatával, amennyiben a telekommunikációs, illetve számítástechnikai rendszert vagy hálózatot üzemeltető szolgáltató az eszköz révén biztosított digitális javak vagy elektronikus kommunikációs szolgáltatások kifizetése során pusztán a pénzeszközök átutalásához járul hozzá, és más módon nem vesz részt a szolgáltatás nyújtásában.

1.   A 2000/12/EK irányelv 1. cikkének (1) bekezdése szerinti hitelintézetek, beleértve a 2000/46/EK irányelv 1. cikke (3) bekezdése a) pontjában meghatározott elektronikuspénz-kibocsátó intézményeket, a következő fizetési szolgáltatásokat végezhetik:

| i. | A felhasználó fizetési szolgáltatójánál vagy más fizetési szolgáltatónál vezetett fizetési számlára történő készpénzbefizetések, valamint a fizetési számla vezetéséhez szükséges összes tevékenység. |
| --- | --- |

i.

A felhasználó fizetési szolgáltatójánál vagy más fizetési szolgáltatónál vezetett fizetési számlára történő készpénzbefizetések, valamint a fizetési számla vezetéséhez szükséges összes tevékenység.

| ii. | A felhasználó fizetési szolgáltatójánál vagy más fizetési szolgáltatónál vezetett fizetési számláról történő készpénzfelvétel, valamint a fizetési számla vezetéséhez szükséges összes tevékenység. |
| --- | --- |

ii.

A felhasználó fizetési szolgáltatójánál vagy más fizetési szolgáltatónál vezetett fizetési számláról történő készpénzfelvétel, valamint a fizetési számla vezetéséhez szükséges összes tevékenység.

| iii. | Fizetési műveletek végrehajtása beleértve a pénzeszközök átutalását, amennyiben a pénzeszközök a felhasználó fizetési szolgáltatójánál vagy más fizetési szolgáltatónál vezetett fizetési számlán vannak elhelyezve:






  — | azonnali jóváírások, így pl. az egyszeri azonnali jóváírások végrehajtása; |
| --- | --- | --- |

iii.

Fizetési műveletek végrehajtása beleértve a pénzeszközök átutalását, amennyiben a pénzeszközök a felhasználó fizetési szolgáltatójánál vagy más fizetési szolgáltatónál vezetett fizetési számlán vannak elhelyezve:

—

azonnali jóváírások, így pl. az egyszeri azonnali jóváírások végrehajtása;

| — | fizetések műveletek végrehajtása fizetési kártyával vagy hasonló eszközzel; |
| --- | --- |

—

fizetések műveletek végrehajtása fizetési kártyával vagy hasonló eszközzel;

| — | hitelátutalások, többek között tartós megbízások végrehajtása. |
| --- | --- |

—

hitelátutalások, többek között tartós megbízások végrehajtása.

| iv. | Fizetési műveletek, így többek között pénzeszköz-átutalások végrehajtása, amennyiben a 2000/46/EK irányelv 1. cikke (3) bekezdésének b) pontjában meghatározott elektronikus pénzt a fizetési szolgáltató bocsátja ki. |
| --- | --- |

iv.

Fizetési műveletek, így többek között pénzeszköz-átutalások végrehajtása, amennyiben a 2000/46/EK irányelv 1. cikke (3) bekezdésének b) pontjában meghatározott elektronikus pénzt a fizetési szolgáltató bocsátja ki.

2.   A 2000/12/EK irányelv 1. cikkének (1) bekezdése szerinti hitelintézetek, a 2000/46/EK irányelv 1. cikke (3) bekezdése a) pontjában meghatározott elektronikuspénz-kibocsátó intézmények kivételével, a következő fizetési szolgáltatásokat végezhetik:

| i. | Fizetési műveletek végrehajtása, amennyiben a pénzösszeg a fizetési szolgáltatás felhasználójának biztosított olyan hitelkeretből származik, amelyet a tagállamok fogyasztói hitelre vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseinek közelítéséről szóló, 1986. december 22-i 87/102/EGK tanácsi irányelvnek (7) és egyéb alkalmazandó közösségi jogszabályoknak megfelelően biztosítottak:






  — | azonnali jóváírások, így pl. az egyszeri azonnali jóváírások végrehajtása; |
| --- | --- | --- |

i.

Fizetési műveletek végrehajtása, amennyiben a pénzösszeg a fizetési szolgáltatás felhasználójának biztosított olyan hitelkeretből származik, amelyet a tagállamok fogyasztói hitelre vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseinek közelítéséről szóló, 1986. december 22-i 87/102/EGK tanácsi irányelvnek (7) és egyéb alkalmazandó közösségi jogszabályoknak megfelelően biztosítottak:

—

azonnali jóváírások, így pl. az egyszeri azonnali jóváírások végrehajtása;

| — | fizetések műveletek végrehajtása fizetési kártyával vagy hasonló eszközzel; |
| --- | --- |

—

fizetések műveletek végrehajtása fizetési kártyával vagy hasonló eszközzel;

| — | hitelátutalások, többek között tartós megbízások végrehajtása. |
| --- | --- |

—

hitelátutalások, többek között tartós megbízások végrehajtása.

3.   A 2000/12/EK irányelv 1. cikkének (1) bekezdése szerinti hitelintézetek, beleértve a 2000/46/EK irányelv 1. cikke (3) bekezdése a) pontjában meghatározott elektronikuspénz-kibocsátó intézményeket, valamint a fizetési intézmények a következő fizetési szolgáltatásokat végezhetik:

| i. | A fizetési szolgáltatások felhasználói számára pénzeszközök átutalását lehetővé tevő fizetési kártyák kibocsátása, ahol a kártyatulajdonos számláját hitelintézet vezeti; |
| --- | --- |

i.

A fizetési szolgáltatások felhasználói számára pénzeszközök átutalását lehetővé tevő fizetési kártyák kibocsátása, ahol a kártyatulajdonos számláját hitelintézet vezeti;

| ii. | Pénzközvetítési szolgáltatások, amennyiben a fizetési szolgáltató kizárólagosan fizetési művelet végrehajtása, illetve a pénzeszközök kedvezményezett részére történő átutalása céljából fogad el bankjegyeket vagy érméket, számlapénzt vagy elektronikus pénzt a fizetési szolgáltatás felhasználójától. |
| --- | --- |

ii.

Pénzközvetítési szolgáltatások, amennyiben a fizetési szolgáltató kizárólagosan fizetési művelet végrehajtása, illetve a pénzeszközök kedvezményezett részére történő átutalása céljából fogad el bankjegyeket vagy érméket, számlapénzt vagy elektronikus pénzt a fizetési szolgáltatás felhasználójától.

Indokolás – Lásd a vélemény 6.2. és 11.3. bekezdéseit

---

(1)  A mellékletben szereplő szerkesztési javaslatok az irányelvtervezet szövegén alapulnak, és azok az EKB által e véleményben javasolt módosításokra korlátozódnak.

(2)  A szövegben dőlt betűvel szedve szerepelnek az EKB által törölni javasolt részek.

(3)  A szövegben vastag betűvel szedve szerepelnek az EKB által beilleszteni javasolt új szöveg.

(4)  HL L 166., 1998.6.11., 45. o.

(5)  HL L 125., 2001.5.5., 15. o.

(6)  HL L 166., 1998.6.11, 45. o.

(7)  HL L 42., 1987.2.12., 48. o. A legutóbb a 98/7/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel módosított irányelvvel módosított irányelv (HL L 101., 1998.4.1., 17. o.).

---