# Europeiska unionens C 81/4 ap

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 81 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 49 årgången4 april 2006 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 81

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

49 årgången4 april 2006

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | II   Förberedande rättsakter |
| | Regionkommittén |
| | 61:a plenarsession den 12–13 oktober 2005 |
| 2006/C 081/1 | Yttrande från Regionkommittén om Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet: Terroristattacker – förebyggande, beredskap och insatser, Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om förebyggande av och kamp mot finansiering av terrorism genom bättre informationsutbyte, ökad öppenhet och bättre spårbarhet i finansiella transaktioner, Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet – Beredskap och följdhantering i kampen mot terrorismen, Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet – Skydd av viktig infrastruktur i kampen mot terrorismen | 1 |
| 2006/C 081/2 | Yttrande från Regionkommittén om Bättre lagstiftning 2004 och Lagstifta bättre för tillväxt och arbetstillfällen i Europeiska unionen | 6 |
| 2006/C 081/3 | Yttrande från Regionkommittén om Meddelande från kommissionen Tredje sammanhållningsrapporten: Mot ett nytt partnerskap för tillväxt, arbetstillfällen och sammanhållning | 11 |
| 2006/C 081/4 | Yttrande från Regionkommittén om Integrerade riktlinjer för tillväxt och sysselsättning (2005–2008) – Meddelande från ordföranden, i överenskommelse med vice ordförande Günther Verheugen och kommissionsledamöterna Joaquín Almunia och Vladimír Špidla med Kommissionens rekommendation om allmänna riktlinjer för medlemsstaternas och gemenskapens ekonomiska politik (enligt artikel 99 i EG-fördraget) och ett förslag till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (enligt artikel 128 i EG-fördraget) | 13 |
| 2006/C 081/5 | Yttrande från Regionkommittén om Meddelande från kommissionen – Att mobilisera Europas intellektuella resurser: skapa möjligheter för universiteten att lämna sitt fulla bidrag till Lissabonstrategin | 16 |
| 2006/C 081/6 | Yttrande på eget initiativ från Regionkommittén om EU:s marina politik: en fråga om hållbar utveckling för de lokala och regionala myndigheterna | 20 |
| 2006/C 081/7 | Yttrande från Regionkommittén om Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén: Seger i kampen mot den globala klimatförändringen | 26 |
| 2006/C 081/8 | Yttrande från Regionkommittén om Kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet – 2005 års översyn av EU:s strategi för hållbar utveckling: Inledande inventering och riktlinjer för framtiden | 28 |
| 2006/C 081/9 | Regionkommitténs yttrande om En period för eftertanke: strukturen, ämnena och ramen för en utvärdering av debatten om Europeiska unionen | 32 |
| 2006/C 081/0 | Yttrande från Regionkommittén om Kvinnor och fattigdom i EU | 37 |
| 2006/C 081/1 | Yttrande från Regionkommittén om Förslag till rådets beslut om principerna, prioriteringarna och villkoren i det europeiska partnerskapet med Kroatien | 42 |
| 2006/C 081/2 | Yttrande från Regionkommittén om Kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet Europa–Medelhavspartnerskapet tio år: Ett arbetsprogram för att möta utmaningarna under de fem kommande åren | 46 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

II   Förberedande rättsakter

Regionkommittén

61:a plenarsession den 12–13 oktober 2005

2006/C 081/1

Yttrande från Regionkommittén om Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet: Terroristattacker – förebyggande, beredskap och insatser, Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om förebyggande av och kamp mot finansiering av terrorism genom bättre informationsutbyte, ökad öppenhet och bättre spårbarhet i finansiella transaktioner, Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet – Beredskap och följdhantering i kampen mot terrorismen, Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet – Skydd av viktig infrastruktur i kampen mot terrorismen

1

2006/C 081/2

Yttrande från Regionkommittén om Bättre lagstiftning 2004 och Lagstifta bättre för tillväxt och arbetstillfällen i Europeiska unionen

6

2006/C 081/3

Yttrande från Regionkommittén om Meddelande från kommissionen Tredje sammanhållningsrapporten: Mot ett nytt partnerskap för tillväxt, arbetstillfällen och sammanhållning

11

2006/C 081/4

Yttrande från Regionkommittén om Integrerade riktlinjer för tillväxt och sysselsättning (2005–2008) – Meddelande från ordföranden, i överenskommelse med vice ordförande Günther Verheugen och kommissionsledamöterna Joaquín Almunia och Vladimír Špidla med Kommissionens rekommendation om allmänna riktlinjer för medlemsstaternas och gemenskapens ekonomiska politik (enligt artikel 99 i EG-fördraget) och ett förslag till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (enligt artikel 128 i EG-fördraget)

13

2006/C 081/5

Yttrande från Regionkommittén om Meddelande från kommissionen – Att mobilisera Europas intellektuella resurser: skapa möjligheter för universiteten att lämna sitt fulla bidrag till Lissabonstrategin

16

2006/C 081/6

Yttrande på eget initiativ från Regionkommittén om EU:s marina politik: en fråga om hållbar utveckling för de lokala och regionala myndigheterna

20

2006/C 081/7

Yttrande från Regionkommittén om Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén: Seger i kampen mot den globala klimatförändringen

26

2006/C 081/8

Yttrande från Regionkommittén om Kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet – 2005 års översyn av EU:s strategi för hållbar utveckling: Inledande inventering och riktlinjer för framtiden

28

2006/C 081/9

Regionkommitténs yttrande om En period för eftertanke: strukturen, ämnena och ramen för en utvärdering av debatten om Europeiska unionen

32

2006/C 081/0

Yttrande från Regionkommittén om Kvinnor och fattigdom i EU

37

2006/C 081/1

Yttrande från Regionkommittén om Förslag till rådets beslut om principerna, prioriteringarna och villkoren i det europeiska partnerskapet med Kroatien

42

2006/C 081/2

Yttrande från Regionkommittén om Kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet Europa–Medelhavspartnerskapet tio år: Ett arbetsprogram för att möta utmaningarna under de fem kommande åren

46

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

II Förberedande rättsakter

Regionkommittén

61:a plenarsession den 12–13 oktober 2005

| 4.4.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 81/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 81/1

---

Yttrande från Regionkommittén om ”Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet: Terroristattacker – förebyggande, beredskap och insatser”, ”Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om förebyggande av och kamp mot finansiering av terrorism genom bättre informationsutbyte, ökad öppenhet och bättre spårbarhet i finansiella transaktioner”, ”Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet – Beredskap och följdhantering i kampen mot terrorismen”, ”Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet – Skydd av viktig infrastruktur i kampen mot terrorismen”

(2006/C 81/01)

REGIONKOMMITTÉN HAR AVGETT DETTA YTTRANDE

MED BEAKTANDE AV

meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om terroristattacker – förebyggande, beredskap och insatser (KOM(2004) 698 slutlig),

meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om förebyggande av och kamp mot finansiering av terrorism genom bättre informationsutbyte, ökad öppenhet och bättre spårbarhet i finansiella transaktioner (KOM(2004) 700 slutlig),

meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om beredskap och följdhantering i kampen mot terrorismen (KOM(2004) 701 slutlig),

meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om skydd av viktig infrastruktur i kampen mot terrorismen (KOM(2004) 702 slutlig),

kommissionens beslut av den 12 november 2004 att remittera dessa frågor till Regionkommittén för yttrande i enlighet med artikel 265 första stycket i EG-fördraget,

ordförandens beslut av den 3 november 2004 att ge utskottet för konstitutionella frågor och EU:s styresformer i uppdrag att utarbeta ett yttrande i frågan,

fördraget om Europeiska unionen, särskilt avdelning I ”Gemensamma bestämmelser” och avdelning VI ”Bestämmelser om polissamarbete och straffrättsligt samarbete” samt fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

fördraget om upprättande av en konstitution för Europa av den 29 oktober 2004, särskilt del I, avdelning I ”Definition av unionen och dess mål”, hela del II ”Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna”, samt del III, avdelning III ”Inre politik och åtgärder”,

Europeiska rådets handlingsplan för kampen mot terrorism av den 21 september 2001,

Europeiska rådets reviderade handlingsplan för kampen mot terrorism av den 18 juni 2004,

Europeiska rådets slutsatser av den 17 december 2004,

Europeiska rådets uttalande om bekämpande av terrorism av den 25 mars 2004,

rådets rambeslut av den 13 juni 2002 om bekämpande av terrorism,

rådets rambeslut av den 13 juni 2002 om en europeisk arresteringsorder och överlämnande mellan medlemsstaterna,

rådets rambeslut av den 13 juni 2002 om gemensamma utredningsgrupper,

rådets rambeslut av den 15 mars 2001 om brottsoffrets ställning i straffrättsliga förfaranden,

de betänkanden som antagits av Europaparlamentet avseende de dokument som behandlas i detta yttrande,

Regionkommitténs yttrande om ”Den lokala och regionala dimensionen av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa” (CdR 61/2003) (1),

Regionkommitténs resolution om stöd till folkvalda som utsätts för angrepp och hot i Baskien (CdR 72/2003 fin) (2),

Regionkommitténs yttrande om ”Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén – Utbyggnad av räddningstjänstens kapacitet i Europeiska unionen” (CdR 241/2003 fin) (3),

Regionkommitténs yttrande om ”Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet – Brottsförebyggande arbete i Europeiska unionen” (CdR 355/2003 fin) (4),

det uttalande om räddningstjänst på gränsöverskridande nivå som antogs i Udine den 27 maj 2005 av medlemmarna i utskottet för hållbar utveckling,

det utkast till yttrande (CdR 465/2005 rév. 1) som antogs den 14 juni 2005 av utskottet för konstitutionella frågor och EU:s styresformer (föredragande: Theodora Bakogianni, Atens borgmästare, EL–PPE),

och av följande skäl:

| 1) | I artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen anges att unionen skall ha som mål att bevara och utveckla unionen som ”ett område med frihet, säkerhet och rättvisa”. Detta mål anges också i fördraget om upprättande av en konstitution för Europa. I artikel II-66 i avdelning II (”Friheter”) i del II (”Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna”) i fördraget om upprättande av en konstitution för Europa anges att ”var och en har rätt till frihet och säkerhet”. |
| --- | --- |

1)

I artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen anges att unionen skall ha som mål att bevara och utveckla unionen som ”ett område med frihet, säkerhet och rättvisa”. Detta mål anges också i fördraget om upprättande av en konstitution för Europa. I artikel II-66 i avdelning II (”Friheter”) i del II (”Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna”) i fördraget om upprättande av en konstitution för Europa anges att ”var och en har rätt till frihet och säkerhet”.

| 2) | Det är absolut nödvändigt att utarbeta en gemensam politik inom EU för att bekämpa terrorism och för att behöriga myndigheter skall vidta samordnade åtgärder på överstatlig och nationell nivå, i syfte att slå vakt om ovannämnda rättigheter så att dessa mål kan uppnås. |
| --- | --- |

2)

Det är absolut nödvändigt att utarbeta en gemensam politik inom EU för att bekämpa terrorism och för att behöriga myndigheter skall vidta samordnade åtgärder på överstatlig och nationell nivå, i syfte att slå vakt om ovannämnda rättigheter så att dessa mål kan uppnås.

| 3) | Terrorismen hotar den fria och öppna demokratin och utgör en fara för samhället som sådant. |
| --- | --- |

3)

Terrorismen hotar den fria och öppna demokratin och utgör en fara för samhället som sådant.

| 4) | Ett verkligt och effektivt skydd av de grundläggande rättigheterna utgör själva grunden för det gemensamma EU-projektet och är ett avgörande och icke förhandlingsbart villkor vid utarbetandet av EU:s handlingsplan för bekämpande av terrorism. |
| --- | --- |

4)

Ett verkligt och effektivt skydd av de grundläggande rättigheterna utgör själva grunden för det gemensamma EU-projektet och är ett avgörande och icke förhandlingsbart villkor vid utarbetandet av EU:s handlingsplan för bekämpande av terrorism.

| 5) | I många medlemsstater ansvarar de lokala och regionala förvaltningarna för frågor som hänger samman med landets inre säkerhet och räddningstjänst. Dessa instanser, som även har politiskt ansvar för infrastrukturfrågor, befinner sig nära medborgarna och kan på ett betydande sätt bidra till att medvetandegöra allmänheten om hotet från terrorismen. |
| --- | --- |

5)

I många medlemsstater ansvarar de lokala och regionala förvaltningarna för frågor som hänger samman med landets inre säkerhet och räddningstjänst. Dessa instanser, som även har politiskt ansvar för infrastrukturfrågor, befinner sig nära medborgarna och kan på ett betydande sätt bidra till att medvetandegöra allmänheten om hotet från terrorismen.

| 6) | Såsom representant för de lokala och regionala förvaltningarna inom EU och i egenskap av närdemokratins väktare i gemenskapens beslutsprocess berörs Regionkommittén direkt av arbetet med att bekämpa terrorismen. |
| --- | --- |

6)

Såsom representant för de lokala och regionala förvaltningarna inom EU och i egenskap av närdemokratins väktare i gemenskapens beslutsprocess berörs Regionkommittén direkt av arbetet med att bekämpa terrorismen.

Mot bakgrund av ovanstående antog Regionkommittén vid sin 61:a plenarsession den 12–13 oktober 2005 (sammanträdet den 12 oktober) enhälligt följande yttrande:

1.   Regionkommitténs synpunkter

1.1   Kommentarer avseende kommissionens meddelande om ”Terroristattacker – förebyggande, beredskap och insatser”

| 1.1.1 | Regionkommittén vill ge kommissionen en eloge för att denna fråga remitterats till kommittén för yttrande. Kommittén har tidigare begärt att få yttra sig, och denna remiss kan ses som ett viktigt prejudikat som kompenserar att kommissionens begäran saknar rättslig grund i såväl det nu gällande fördraget (artikel 22 i det konsoliderade fördraget) som i fördraget om upprättande av en konstitution för Europa (artikel III-129). |
| --- | --- |

1.1.1

Regionkommittén vill ge kommissionen en eloge för att denna fråga remitterats till kommittén för yttrande. Kommittén har tidigare begärt att få yttra sig, och denna remiss kan ses som ett viktigt prejudikat som kompenserar att kommissionens begäran saknar rättslig grund i såväl det nu gällande fördraget (artikel 22 i det konsoliderade fördraget) som i fördraget om upprättande av en konstitution för Europa (artikel III-129).

| 1.1.2 | Regionkommittén gläder sig åt att Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna har integrerats i det konstitutionella fördraget. Stadgan innehåller ett kapitel med bestämmelser som slår vakt om de mänskliga rättigheterna. Därmed blir stadgan rättsligt bindande och bidrar således till att förankra uppfattningen hos EU:s medborgare att EU verkligen utvecklas till ”ett område med frihet, säkerhet och rättvisa”. |
| --- | --- |

1.1.2

Regionkommittén gläder sig åt att Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna har integrerats i det konstitutionella fördraget. Stadgan innehåller ett kapitel med bestämmelser som slår vakt om de mänskliga rättigheterna. Därmed blir stadgan rättsligt bindande och bidrar således till att förankra uppfattningen hos EU:s medborgare att EU verkligen utvecklas till ”ett område med frihet, säkerhet och rättvisa”.

| 1.1.3 | Regionkommittén ställer sig bakom kommissionens förslag i meddelandet om ”Terroristattacker – förebyggande, beredskap och insatser” samtidigt som kommittén konstaterar att dessa förslag är allmänt hållna. Regionkommittén välkomnar framför allt kommissionens påpekande att hela samhället måste samverka för att man skall kunna bekämpa terrorismens kärna, genom att samhället vidtar både förebyggande och repressiva kompletterande åtgärder vid sidan av de nya bestämmelser som syftar till att garantera en balans mellan behovet av kollektiv säkerhet och rätten till individuell frihet. |
| --- | --- |

1.1.3

Regionkommittén ställer sig bakom kommissionens förslag i meddelandet om ”Terroristattacker – förebyggande, beredskap och insatser” samtidigt som kommittén konstaterar att dessa förslag är allmänt hållna. Regionkommittén välkomnar framför allt kommissionens påpekande att hela samhället måste samverka för att man skall kunna bekämpa terrorismens kärna, genom att samhället vidtar både förebyggande och repressiva kompletterande åtgärder vid sidan av de nya bestämmelser som syftar till att garantera en balans mellan behovet av kollektiv säkerhet och rätten till individuell frihet.

| 1.1.4 | Regionkommittén efterlyser en noggrann analys av möjligheten att vidta förebyggande åtgärder mot terrorismens våldsamma radikalisering i förhållande till det grundläggande målet om att garantera medborgarnas säkerhet. Inga förebyggande åtgärder får i praktiken innebära att de grundläggande rättigheterna kränks. |
| --- | --- |

1.1.4

Regionkommittén efterlyser en noggrann analys av möjligheten att vidta förebyggande åtgärder mot terrorismens våldsamma radikalisering i förhållande till det grundläggande målet om att garantera medborgarnas säkerhet. Inga förebyggande åtgärder får i praktiken innebära att de grundläggande rättigheterna kränks.

| 1.1.5 | Regionkommittén vill dock påminna om att samtliga medlemsstater ännu inte genomfört de beslut som fattats på gemenskapsnivå om att bekämpa rasism och främlingsfientlighet. |
| --- | --- |

1.1.5

Regionkommittén vill dock påminna om att samtliga medlemsstater ännu inte genomfört de beslut som fattats på gemenskapsnivå om att bekämpa rasism och främlingsfientlighet.

| 1.1.6 | Regionkommittén noterar att många åtgärder för att bekämpa terrorism sammanfaller med den politik som förs av lokala och regionala instanser. |
| --- | --- |

1.1.6

Regionkommittén noterar att många åtgärder för att bekämpa terrorism sammanfaller med den politik som förs av lokala och regionala instanser.

| 1.1.7 | Regionkommittén anser det vara av stor betydelse att få till stånd en dialog om säkerhetsfrågor mellan den privata och offentliga sektorn. Kommittén vill dock betona att det finns risk för att insamlingen av vissa person- och affärsuppgifter för säkerhetsändamål kan strida mot gällande bestämmelser för skydd av integriteten. |
| --- | --- |

1.1.7

Regionkommittén anser det vara av stor betydelse att få till stånd en dialog om säkerhetsfrågor mellan den privata och offentliga sektorn. Kommittén vill dock betona att det finns risk för att insamlingen av vissa person- och affärsuppgifter för säkerhetsändamål kan strida mot gällande bestämmelser för skydd av integriteten.

| 1.1.8 | Regionkommittén ställer sig till fullo bakom kommissionens satsningar till förmån för terrorismens offer och deras familjer och välkomnar de föreslagna åtgärderna för att öka allmänhetens medvetande. Regionkommittén ser positivt på inrättandet av en mekanism för att fördela den ekonomiska bördan mellan alla länder i EU om det skulle inträffa något som orsakar extrema skador. |
| --- | --- |

1.1.8

Regionkommittén ställer sig till fullo bakom kommissionens satsningar till förmån för terrorismens offer och deras familjer och välkomnar de föreslagna åtgärderna för att öka allmänhetens medvetande. Regionkommittén ser positivt på inrättandet av en mekanism för att fördela den ekonomiska bördan mellan alla länder i EU om det skulle inträffa något som orsakar extrema skador.

| 1.1.9 | Regionkommittén anser att beslutet att integrera det rättsliga och polisiära samarbetet med gemenskapens övergripande politik kommer att bidra till att stärka kampen mot terrorismen. Kommittén framhåller dock att detta förutsätter en tydlig definition av makt och befogenheter. |
| --- | --- |

1.1.9

Regionkommittén anser att beslutet att integrera det rättsliga och polisiära samarbetet med gemenskapens övergripande politik kommer att bidra till att stärka kampen mot terrorismen. Kommittén framhåller dock att detta förutsätter en tydlig definition av makt och befogenheter.

| 1.1.10 | Regionkommittén håller med om att kampen mot terrorism bör ske inom ramen för EU:s yttre förbindelser. |
| --- | --- |

1.1.10

Regionkommittén håller med om att kampen mot terrorism bör ske inom ramen för EU:s yttre förbindelser.

| 1.1.11 | Regionkommittén anser att man bör förbättra systemen för internkommunikation mellan berörda myndigheter på nationell och överstatlig nivå samt mellan dessa instanser och allmänheten vid eventuella terroristattacker eller motsvarande krissituationer. Regionkommittén understryker vikten av att inrätta det användarforum som föreslås. Detta forum kommer att bidra till att nödvändiga åtgärder vidtas på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

1.1.11

Regionkommittén anser att man bör förbättra systemen för internkommunikation mellan berörda myndigheter på nationell och överstatlig nivå samt mellan dessa instanser och allmänheten vid eventuella terroristattacker eller motsvarande krissituationer. Regionkommittén understryker vikten av att inrätta det användarforum som föreslås. Detta forum kommer att bidra till att nödvändiga åtgärder vidtas på ett effektivt sätt.

| 1.1.12 | Regionkommittén anser det vara nödvändigt att få till stånd ett närmare samarbete på informationsområdet mellan Europol och Eurojust å ena sidan och behöriga nationella myndigheter å andra sidan. Detta samarbete bör ske inom en tydligt definierad institutionell ram. |
| --- | --- |

1.1.12

Regionkommittén anser det vara nödvändigt att få till stånd ett närmare samarbete på informationsområdet mellan Europol och Eurojust å ena sidan och behöriga nationella myndigheter å andra sidan. Detta samarbete bör ske inom en tydligt definierad institutionell ram.

| 1.1.13 | Regionkommittén håller med kommissionen om att man bör förstärka den vetenskapliga och tekniska forskningen på säkerhetsområdet. |
| --- | --- |

1.1.13

Regionkommittén håller med kommissionen om att man bör förstärka den vetenskapliga och tekniska forskningen på säkerhetsområdet.

1.2   Kommentarer avseende kommissionens meddelande om ”Förebyggande av och kamp mot finansiering av terrorism genom bättre informationsutbyte, ökad öppenhet och bättre spårbarhet i finansiella transaktioner”

| 1.2.1 | Regionkommittén håller helt och hållet med kommissionen om att kampen mot finansiering av terrorism handlar om förbättrat samarbete för informationsutbyte, ökade möjligheter att spåra finansiella transaktioner och större insyn i juridiska enheter. |
| --- | --- |

1.2.1

Regionkommittén håller helt och hållet med kommissionen om att kampen mot finansiering av terrorism handlar om förbättrat samarbete för informationsutbyte, ökade möjligheter att spåra finansiella transaktioner och större insyn i juridiska enheter.

| 1.2.2 | Regionkommittén konstaterar med tillfredsställelse att kommissionen anser det vara viktigt att hitta rätt balans mellan genomförandet av de åtgärder som nämns ovan och hänsyn till de medborgerliga rättigheterna. Detta är en mycket svår balansgång, som också är viktig med hänsyn till Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

1.2.2

Regionkommittén konstaterar med tillfredsställelse att kommissionen anser det vara viktigt att hitta rätt balans mellan genomförandet av de åtgärder som nämns ovan och hänsyn till de medborgerliga rättigheterna. Detta är en mycket svår balansgång, som också är viktig med hänsyn till Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.

| 1.2.3 | Regionkommittén noterar att framsteg gjorts när det gäller informationsutbytet mellan behöriga myndigheter, och stöder införandet av gemensamma utredningsgrupper bestående av åklagare och advokater. |
| --- | --- |

1.2.3

Regionkommittén noterar att framsteg gjorts när det gäller informationsutbytet mellan behöriga myndigheter, och stöder införandet av gemensamma utredningsgrupper bestående av åklagare och advokater.

| 1.2.4 | Regionkommittén konstaterar att utarbetandet av ytterligare metoder för samarbete mellan offentliga myndigheter och finansinstitut och utbyte av information mellan dessa instanser förutsätter att det på förhand utarbetas bestämmelser som anger vem som ansvarar för vad och vilka regler som gäller för informationsutbytet. |
| --- | --- |

1.2.4

Regionkommittén konstaterar att utarbetandet av ytterligare metoder för samarbete mellan offentliga myndigheter och finansinstitut och utbyte av information mellan dessa instanser förutsätter att det på förhand utarbetas bestämmelser som anger vem som ansvarar för vad och vilka regler som gäller för informationsutbytet.

| 1.2.5 | Regionkommittén anser att det endast kommer att vara effektivt med incitament på överstatlig nivå för att skapa nationella instanser som ansvarar för att identifiera, spåra, frysa och förverka terroristers tillgångar om dessa incitament tillämpas på ett harmoniserat sätt i samtliga medlemsstater, eftersom medlemsstaternas nationella rättssystem skiljer sig åt. |
| --- | --- |

1.2.5

Regionkommittén anser att det endast kommer att vara effektivt med incitament på överstatlig nivå för att skapa nationella instanser som ansvarar för att identifiera, spåra, frysa och förverka terroristers tillgångar om dessa incitament tillämpas på ett harmoniserat sätt i samtliga medlemsstater, eftersom medlemsstaternas nationella rättssystem skiljer sig åt.

| 1.2.6 | Regionkommittén betonar att man i fråga om användningen av elektroniska bevis i domstol bör ange när dylika bevis är giltiga. Hänsyn bör också tas till risken för intrång av utomstående i sådana system. |
| --- | --- |

1.2.6

Regionkommittén betonar att man i fråga om användningen av elektroniska bevis i domstol bör ange när dylika bevis är giltiga. Hänsyn bör också tas till risken för intrång av utomstående i sådana system.

| 1.2.7 | Regionkommittén anser också att lagstiftningen behöver kompletteras så att man kan garantera en effektiv kontroll av det gränsöverskridande kapitalflödet. |
| --- | --- |

1.2.7

Regionkommittén anser också att lagstiftningen behöver kompletteras så att man kan garantera en effektiv kontroll av det gränsöverskridande kapitalflödet.

| 1.2.8 | Regionkommittén anser att man för finansinstituten inom EU bör fastställa ett minimum av gemensamma regler för kontrollen av kundernas identitet och registreringen av personuppgifter. Inrättandet av en databas över identitetshandlingar är en åtgärd som bör utarbetas av experter, eftersom dylika åtgärder i hög grad begränsar rätten till skydd av personuppgifter. |
| --- | --- |

1.2.8

Regionkommittén anser att man för finansinstituten inom EU bör fastställa ett minimum av gemensamma regler för kontrollen av kundernas identitet och registreringen av personuppgifter. Inrättandet av en databas över identitetshandlingar är en åtgärd som bör utarbetas av experter, eftersom dylika åtgärder i hög grad begränsar rätten till skydd av personuppgifter.

| 1.2.9 | Regionkommittén anser att det krävs en utvidgad dialog i fråga om de problem som hänger samman med införandet av en minimilagstiftning. Man bör bl.a. diskutera frågan om insyn i verksamhet som bedrivs av humanitära hjälporganisationer och icke-vinstdrivande organisationer. |
| --- | --- |

1.2.9

Regionkommittén anser att det krävs en utvidgad dialog i fråga om de problem som hänger samman med införandet av en minimilagstiftning. Man bör bl.a. diskutera frågan om insyn i verksamhet som bedrivs av humanitära hjälporganisationer och icke-vinstdrivande organisationer.

| 1.2.10 | Regionkommittén konstaterar att det fortfarande är svårt att utarbeta en EU-lista över terroristorganisationer. |
| --- | --- |

1.2.10

Regionkommittén konstaterar att det fortfarande är svårt att utarbeta en EU-lista över terroristorganisationer.

1.3   Kommentarer avseende kommissionens meddelande om ”Beredskap och följdhantering i kampen mot terrorismen”

| 1.3.1 | Regionkommittén konstaterar med tillfredsställelse att kommissionen föreslår att gemenskapens räddningstjänstmekanism förstärks och instämmer i bedömningen att ömsesidig hjälp och kollektiva insatser är en både korrekt och praktisk nödvändighet vid en eventuell terroristattack. |
| --- | --- |

1.3.1

Regionkommittén konstaterar med tillfredsställelse att kommissionen föreslår att gemenskapens räddningstjänstmekanism förstärks och instämmer i bedömningen att ömsesidig hjälp och kollektiva insatser är en både korrekt och praktisk nödvändighet vid en eventuell terroristattack.

| 1.3.2 | Regionkommittén anser det vara av stor betydelse att ge räddningstjänstpersonal metodisk fortbildning och beklagar att vissa medlemsstater ännu inte tagit fasta på denna punkt. |
| --- | --- |

1.3.2

Regionkommittén anser det vara av stor betydelse att ge räddningstjänstpersonal metodisk fortbildning och beklagar att vissa medlemsstater ännu inte tagit fasta på denna punkt.

| 1.3.3 | Regionkommittén ställer sig positiv till förslaget om att göra en inventering av samtliga räddningstjänstsresurser som kan användas för att bistå en medlemsstat som drabbats av ett terroristattentat, så att beredskapen och handläggningen är så effektiv som möjligt med hänsyn till konsekvenserna av en terroristattack på lokal och regional nivå. |
| --- | --- |

1.3.3

Regionkommittén ställer sig positiv till förslaget om att göra en inventering av samtliga räddningstjänstsresurser som kan användas för att bistå en medlemsstat som drabbats av ett terroristattentat, så att beredskapen och handläggningen är så effektiv som möjligt med hänsyn till konsekvenserna av en terroristattack på lokal och regional nivå.

| 1.3.4 | Regionkommittén anser att man särskilt bör uppmärksamma gemenskapens åtgärder som syftar till att skydda folkhälsan. Kommittén anser det vara absolut nödvändigt att de nationella myndigheterna i högre utsträckning och på ett effektivt sätt deltar i detta samarbete. |
| --- | --- |

1.3.4

Regionkommittén anser att man särskilt bör uppmärksamma gemenskapens åtgärder som syftar till att skydda folkhälsan. Kommittén anser det vara absolut nödvändigt att de nationella myndigheterna i högre utsträckning och på ett effektivt sätt deltar i detta samarbete.

| 1.3.5 | Regionkommittén anser att det bör införas ett varningssystem på central nivå, som fungerar som ledningscentral för de olika europeiska insatsstyrkor som redan är operativa, och på polisiär nivå. Regionkommittén menar också att det bör inrättas ett särskilt krishanteringscentrum. |
| --- | --- |

1.3.5

Regionkommittén anser att det bör införas ett varningssystem på central nivå, som fungerar som ledningscentral för de olika europeiska insatsstyrkor som redan är operativa, och på polisiär nivå. Regionkommittén menar också att det bör inrättas ett särskilt krishanteringscentrum.

1.4   Kommentarer avseende kommissionens meddelande om ”Skydd av viktig infrastruktur i kampen mot terrorismen”

| 1.4.1 | Regionkommittén ställer sig helt och hållet bakom påpekandet att en terroristattack mot infrastruktur av avgörande betydelse, t.ex. terrorism riktad mot Internet, utgör en mycket stor risk och att en sådan katastrof är svår att förebygga och hantera på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

1.4.1

Regionkommittén ställer sig helt och hållet bakom påpekandet att en terroristattack mot infrastruktur av avgörande betydelse, t.ex. terrorism riktad mot Internet, utgör en mycket stor risk och att en sådan katastrof är svår att förebygga och hantera på ett effektivt sätt.

| 1.4.2 | Regionkommittén anser att de kriterier som kommissionen föreslår som grund för definitionen av viktig infrastruktur är korrekta. Kommittén anser att en ytterligare uppdelning av dessa kriterier är önskvärd på nationell nivå, med beaktande av erfarenheterna inom olika branscher och grupper. En enhetlig skyddsnivå bör samtidigt eftersträvas. |
| --- | --- |

1.4.2

Regionkommittén anser att de kriterier som kommissionen föreslår som grund för definitionen av viktig infrastruktur är korrekta. Kommittén anser att en ytterligare uppdelning av dessa kriterier är önskvärd på nationell nivå, med beaktande av erfarenheterna inom olika branscher och grupper. En enhetlig skyddsnivå bör samtidigt eftersträvas.

| 1.4.3 | Regionkommittén anser att man inom gemenskapslagstiftningen tagit vissa steg i rätt riktning när det gäller skyddet av viktig infrastruktur och menar att kommittén hädanefter bör delta aktivt i utarbetandet av kompletterande lagstiftningsförslag. |
| --- | --- |

1.4.3

Regionkommittén anser att man inom gemenskapslagstiftningen tagit vissa steg i rätt riktning när det gäller skyddet av viktig infrastruktur och menar att kommittén hädanefter bör delta aktivt i utarbetandet av kompletterande lagstiftningsförslag.

| 1.4.4 | Regionkommittén ställer sig positiv till inrättandet av ett europeiskt program för skydd av viktig infrastruktur och ett varningssystem för denna typ av infrastruktur. Kommittén anser det vara absolut nödvändigt att kommittén deltar aktivt i arbetet med att utforma och genomföra dessa åtgärder, för att de skall bli effektiva. |
| --- | --- |

1.4.4

Regionkommittén ställer sig positiv till inrättandet av ett europeiskt program för skydd av viktig infrastruktur och ett varningssystem för denna typ av infrastruktur. Kommittén anser det vara absolut nödvändigt att kommittén deltar aktivt i arbetet med att utforma och genomföra dessa åtgärder, för att de skall bli effektiva.

2.   Regionkommitténs rekommendationer

2.1   Terroristattacker – förebyggande, beredskap och insatser

| 2.1.1 | Regionkommittén rekommenderar att man främjar en informationspolitik om kampen mot terrorism inom en institutionell ram. Ett antal centrum bör också inrättas för detta ändamål på lokal och regional nivå, eftersom ett av de bästa försvaren för ett öppet, demokratiskt samhälle mot introverta terroristorganisationer är förekomsten av en offentlig debatt. |
| --- | --- |

2.1.1

Regionkommittén rekommenderar att man främjar en informationspolitik om kampen mot terrorism inom en institutionell ram. Ett antal centrum bör också inrättas för detta ändamål på lokal och regional nivå, eftersom ett av de bästa försvaren för ett öppet, demokratiskt samhälle mot introverta terroristorganisationer är förekomsten av en offentlig debatt.

| 2.1.2 | Regionkommittén föreslår att förvaltningen på lokal och regional nivå ges möjlighet att delta i arbetet med de åtgärder som redan antagits för att bekämpa rasism och främlingsfientlighet, i syfte att underlätta genomförandet av gemenskapens politik på detta område. |
| --- | --- |

2.1.2

Regionkommittén föreslår att förvaltningen på lokal och regional nivå ges möjlighet att delta i arbetet med de åtgärder som redan antagits för att bekämpa rasism och främlingsfientlighet, i syfte att underlätta genomförandet av gemenskapens politik på detta område.

| 2.1.3 | Regionkommittén föreslår att rådet inrättar en enhet på EU-nivå som ansvarar för politiken för att stödja terrorismens offer. En europeisk samordnare för kampen mot terrorismen bör vara direkt ansvarig för denna verksamhet. Enheten bör spela en samordnande roll gentemot de nationella centrumen för stöd till terrorismens offer och deras familjer. Representanter för lokala och regionala förvaltningar bör delta i detta arbete. Regionkommittén begär att tillräckliga resurser anslås för detta ändamål i EU:s budget. |
| --- | --- |

2.1.3

Regionkommittén föreslår att rådet inrättar en enhet på EU-nivå som ansvarar för politiken för att stödja terrorismens offer. En europeisk samordnare för kampen mot terrorismen bör vara direkt ansvarig för denna verksamhet. Enheten bör spela en samordnande roll gentemot de nationella centrumen för stöd till terrorismens offer och deras familjer. Representanter för lokala och regionala förvaltningar bör delta i detta arbete. Regionkommittén begär att tillräckliga resurser anslås för detta ändamål i EU:s budget.

| 2.1.4 | Regionkommittén förslår att det i samarbete med unionens behöriga institutioner inrättas ett åtgärdsprogram för goda förbindelser med tredje land, som ett stöd för gemenskapens strategiska politik i kampen mot terrorismen på det utrikespolitiska området. |
| --- | --- |

2.1.4

Regionkommittén förslår att det i samarbete med unionens behöriga institutioner inrättas ett åtgärdsprogram för goda förbindelser med tredje land, som ett stöd för gemenskapens strategiska politik i kampen mot terrorismen på det utrikespolitiska området.

| 2.1.5 | Regionkommittén förespråkar att EU och medlemsstaterna i sina yttre förbindelser verkar för ett snabbt godkännande inom FN av den globala konventionen om internationell terrorism. |
| --- | --- |

2.1.5

Regionkommittén förespråkar att EU och medlemsstaterna i sina yttre förbindelser verkar för ett snabbt godkännande inom FN av den globala konventionen om internationell terrorism.

2.2   Förebyggande av och kamp mot finansiering av terrorism genom bättre informationsutbyte, ökad öppenhet och bättre spårbarhet i finansiella transaktioner

| 2.2.1 | Regionkommittén rekommenderar att man lagstiftar om ökad kontroll av de behöriga myndigheternas verksamhet när det gäller att samla in och bearbeta information. Denna kontroll bör utföras av en oberoende instans. Finansiella transaktioner bör också bli lättare att spåra. |
| --- | --- |

2.2.1

Regionkommittén rekommenderar att man lagstiftar om ökad kontroll av de behöriga myndigheternas verksamhet när det gäller att samla in och bearbeta information. Denna kontroll bör utföras av en oberoende instans. Finansiella transaktioner bör också bli lättare att spåra.

| 2.2.2 | Regionkommittén upprepar i detta hänseende sin begäran om att kommissionen presenterar ett förslag till skydd och icke-spridning av personuppgifter inom ramen för kampen mot terrorismen, i syfte att skydda medborgarnas grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

2.2.2

Regionkommittén upprepar i detta hänseende sin begäran om att kommissionen presenterar ett förslag till skydd och icke-spridning av personuppgifter inom ramen för kampen mot terrorismen, i syfte att skydda medborgarnas grundläggande rättigheter.

| 2.2.3 | Regionkommittén föreslår att man reglerar de lokala och regionala myndigheternas verksamhet när det gäller insamling och strukturerat utbyte av information. |
| --- | --- |

2.2.3

Regionkommittén föreslår att man reglerar de lokala och regionala myndigheternas verksamhet när det gäller insamling och strukturerat utbyte av information.

| 2.2.4 | Regionkommittén rekommenderar att det inrättas en särskild undersökningskommission som skall studera dels möjligheten att inrätta nationella organ för att identifiera, spåra, frysa och förverka terroristers tillgångar, eftersom medlemsstaternas nationella rättssystem skiljer sig åt, dels samarbetet med andra myndigheter på överstatlig och nationell nivå. Kommittén rekommenderar att åtgärder som vidtas av dylika organ skall kunna prövas i domstol. |
| --- | --- |

2.2.4

Regionkommittén rekommenderar att det inrättas en särskild undersökningskommission som skall studera dels möjligheten att inrätta nationella organ för att identifiera, spåra, frysa och förverka terroristers tillgångar, eftersom medlemsstaternas nationella rättssystem skiljer sig åt, dels samarbetet med andra myndigheter på överstatlig och nationell nivå. Kommittén rekommenderar att åtgärder som vidtas av dylika organ skall kunna prövas i domstol.

| 2.2.5 | Regionkommittén efterlyser ett officiellt beslut att låta en representant för de lokala och regionala förvaltningarna ingå i den rådgivande kommittén för säkerhetsforskning. Kommittén begär också att en del av gemenskapens budget öronmärks för att finansiera forskningsprogram på detta område. |
| --- | --- |

2.2.5

Regionkommittén efterlyser ett officiellt beslut att låta en representant för de lokala och regionala förvaltningarna ingå i den rådgivande kommittén för säkerhetsforskning. Kommittén begär också att en del av gemenskapens budget öronmärks för att finansiera forskningsprogram på detta område.

2.3   Beredskap och följdhantering i kampen mot terrorismen

| 2.3.1 | Regionkommittén föreslår att personer som arbetar inom räddningstjänsten på lokal och regional nivå får genomgå metodisk fortbildning. Denna fortbildning bör framför allt koncentreras till användandet av program för problemhantering, krisanalys och kommunikation med allmänheten. Fortbildningen bör också innefatta ett utbyte av utbildningsprogram. |
| --- | --- |

2.3.1

Regionkommittén föreslår att personer som arbetar inom räddningstjänsten på lokal och regional nivå får genomgå metodisk fortbildning. Denna fortbildning bör framför allt koncentreras till användandet av program för problemhantering, krisanalys och kommunikation med allmänheten. Fortbildningen bör också innefatta ett utbyte av utbildningsprogram.

| 2.3.2 | Regionkommittén begär att kommitténs institutionella roll utvecklas, så att frågor som rör gemenskapens politik för räddningstjänst skall remitteras till kommittén för yttrande. |
| --- | --- |

2.3.2

Regionkommittén begär att kommitténs institutionella roll utvecklas, så att frågor som rör gemenskapens politik för räddningstjänst skall remitteras till kommittén för yttrande.

| 2.3.3 | Regionkommittén begär att gemenskapen beslutar att en representant för lokala och regionala förvaltningar skall delta i arbetet inom det kriscentrum som kommissionen avser att inrätta. |
| --- | --- |

2.3.3

Regionkommittén begär att gemenskapen beslutar att en representant för lokala och regionala förvaltningar skall delta i arbetet inom det kriscentrum som kommissionen avser att inrätta.

| 2.3.4 | Regionkommittén föreslår att arbetet centreras kring de lokala nätverk med solid struktur som fungerar som verksamhetscentraler och som har god beredskap för insatser och samordning i samband med eventuella nödsituationer, samtidigt som dessa instanser kan kommunicera med och larma behöriga aktörer på nationell och överstatlig nivå. |
| --- | --- |

2.3.4

Regionkommittén föreslår att arbetet centreras kring de lokala nätverk med solid struktur som fungerar som verksamhetscentraler och som har god beredskap för insatser och samordning i samband med eventuella nödsituationer, samtidigt som dessa instanser kan kommunicera med och larma behöriga aktörer på nationell och överstatlig nivå.

| 2.3.5 | Regionkommittén upprepar sin begäran om att det bör inrättas en europeisk observationsgrupp för säkerhet i städerna bestående av representanter för medlemsstaternas lokala och regionala förvaltningar. Denna plattform bör informera ReK och övriga gemenskapsorgan som har behörighet på detta område om den politik som förs och om arbetet med att främja och samordna analys, insamling, systematisering och bearbetning av säkerhetsinformation, framför allt genom att sprida information om god praxis och genom lokala och regionala partnerskap. |
| --- | --- |

2.3.5

Regionkommittén upprepar sin begäran om att det bör inrättas en europeisk observationsgrupp för säkerhet i städerna bestående av representanter för medlemsstaternas lokala och regionala förvaltningar. Denna plattform bör informera ReK och övriga gemenskapsorgan som har behörighet på detta område om den politik som förs och om arbetet med att främja och samordna analys, insamling, systematisering och bearbetning av säkerhetsinformation, framför allt genom att sprida information om god praxis och genom lokala och regionala partnerskap.

2.4   Skydd av viktig infrastruktur i kampen mot terrorismen

| 2.4.1 | Regionkommittén föreslår att det inrättas en arbetsgrupp som utarbetar de kriterier som medlemsstaterna skall föreslå för att fastställa den typ av infrastruktur som skall definieras som ”viktig”. Regionkommittén begär att en representant från varje medlemsstat som företräder landets lokala och regionala förvaltningar skall ingå i denna arbetsgrupp, i syfte att underlätta utarbetandet och genomförandet av gemenskapsprogrammet för skydd av viktig infrastruktur. |
| --- | --- |

2.4.1

Regionkommittén föreslår att det inrättas en arbetsgrupp som utarbetar de kriterier som medlemsstaterna skall föreslå för att fastställa den typ av infrastruktur som skall definieras som ”viktig”. Regionkommittén begär att en representant från varje medlemsstat som företräder landets lokala och regionala förvaltningar skall ingå i denna arbetsgrupp, i syfte att underlätta utarbetandet och genomförandet av gemenskapsprogrammet för skydd av viktig infrastruktur.

| 2.4.2 | Regionkommittén rekommenderar att det även inrättas centrum för skydd av viktig infrastruktur på nationell nivå och att representanter för lokal och regional förvaltning företräds i dessa centrum. Problemhanteringen kommer att underlättas tack vare kommunikation och direktsamarbete på övergripande nivå. |
| --- | --- |

2.4.2

Regionkommittén rekommenderar att det även inrättas centrum för skydd av viktig infrastruktur på nationell nivå och att representanter för lokal och regional förvaltning företräds i dessa centrum. Problemhanteringen kommer att underlättas tack vare kommunikation och direktsamarbete på övergripande nivå.

| 2.4.3 | Regionkommittén rekommenderar att man främjar fortbildning av den personal som arbetar i anslutning till viktig infrastruktur, så att dessa får specialkompetens i fråga om kontrollsystem och IT-nätverk. |
| --- | --- |

2.4.3

Regionkommittén rekommenderar att man främjar fortbildning av den personal som arbetar i anslutning till viktig infrastruktur, så att dessa får specialkompetens i fråga om kontrollsystem och IT-nätverk.

Bryssel den 12 oktober 2005

Regionkommitténs

ordförande

Peter STRAUB

---

(1)  EUT C 73, 23.3.2004, s. 41.

1

(2)  EUT C 244, 10.10.2003, s. 53.

2

(3)  EUT C 43, 18.2.2005, s. 38.

3

(4)  EUT C 43, 18.2.2005, s. 10.

4

---

| 4.4.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 81/6 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 81/6

---

Yttrande från Regionkommittén om ”Bättre lagstiftning 2004” och ”Lagstifta bättre för tillväxt och arbetstillfällen i Europeiska unionen”

(2006/C 81/02)

REGIONKOMMITTÉN HAR AVGETT DETTA YTTRANDE

MED BEAKTANDE AV

Rapport från kommissionen ”Bättre lagstiftning 2004” av den 21 mars 2005, KOM(2005) 98 slutlig med bilagan SEK(2005) 364,

Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet – ”Lagstifta bättre för tillväxt och arbetstillfällen i Europeiska unionen”, KOM(2005) 97 slutlig och bilagan SEK(2005)175,

Kommissionens beslut av den 21 mars 2005 att i enlighet med artikel 265 första stycket i EG-fördraget rådfråga Regionkommittén i detta ärende,

Ordförandens beslut av den 20 januari 2005 att ge utskottet för konstitutionella frågor och EU:s styresformer i uppdrag att utarbeta ett yttrande i ärendet,

”Protokoll om villkoren för samarbetet mellan Europeiska kommissionen och Regionkommittén”, undertecknat av institutionernas respektive ordförande den 20 september 2001 (DI CdR 81/2001 rév. 1),

”Styrelseformerna i EU – vitbok” av den 25 juli 2001, KOM(2001) 428 slutlig,

Regionkommitténs övergripande synpunkter om ”Uppföljningen av Vitboken om styrelseformerna i EU” av den 2 juli 2003 (CdR 19/2003 fin (1)),

Regionkommitténs yttrande av den 20 november 2003 om ”Bättre lagstiftning 2002” och ”Uppdatera och förenkla EU-lagstiftningen” (CdR 62/2003 (2)),

Utkastet till yttrande från Regionkommitténs utskott för konstitutionella frågor och EU:s styresformer om ”Tillämpning och kontroll av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna” (CdR 220/2004),

Den deklaration som Regionkommitténs utskott för konstitutionella frågor och EU:s styresformer avgav den 13 maj 2005 i Vitoria-Gasteiz (Spanien) vid avslutningen av seminariet om ”Lokalt och regionalt styre – en utmaning i effektivitet och demokrati för Europeiska unionen” (CdR 125/2005 fin),

Regionkommitténs yttrande (CdR 121/2005 rév. 1) som antogs av utskottet för konstitutionella frågor och EU:s styresformer den 14 juni 2005 (föredragande: Michel Delebarre, f.d. statsråd, borgmästare i Dunkerque (FR–PSE)),

och av följande skäl:

| 1) | Subsidiaritets-, proportionalitets- och närhetsprinciperna bör beaktas i högre grad för att bygga upp en europeisk lagstiftning som är enkel, tydlig och begriplig för medborgarna. |
| --- | --- |

1)

Subsidiaritets-, proportionalitets- och närhetsprinciperna bör beaktas i högre grad för att bygga upp en europeisk lagstiftning som är enkel, tydlig och begriplig för medborgarna.

| 2) | De regionala och lokala myndigheterna spelar en avgörande roll vid genomförandet och tillämpningen av lagstiftningen på sina respektive områden. De bör på ett lämpligt sätt involveras i lagstiftningsarbetet. |
| --- | --- |

2)

De regionala och lokala myndigheterna spelar en avgörande roll vid genomförandet och tillämpningen av lagstiftningen på sina respektive områden. De bör på ett lämpligt sätt involveras i lagstiftningsarbetet.

| 3) | De nya metoderna för styresformer i EU kan utgöra ett mervärde, t.ex. i fråga om fördjupade konsekvensanalyser och trepartsavtal och trepartsöverenskommelser om mål, vars framgångar kommittén aktivt kan bidra till. |
| --- | --- |

3)

De nya metoderna för styresformer i EU kan utgöra ett mervärde, t.ex. i fråga om fördjupade konsekvensanalyser och trepartsavtal och trepartsöverenskommelser om mål, vars framgångar kommittén aktivt kan bidra till.

Yttrandet antogs enhälligt vid Regionkommitténs 61:a plenarsession den 12–13 oktober 2005 (sammanträdet den 12 oktober).

1.   Regionkommitténs ståndpunkt

1.1   Tillämpningen av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna

| 1.1.1 | Regionkommittén önskar komplettera sina olika yttranden (3) om EU:s styresformer och den konstitutionella process där dessa två principer stadfästs, samt sitt utkast till yttrande om tillämpningen av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna (4)
  . |
| --- | --- |

1.1.1

Regionkommittén önskar komplettera sina olika yttranden (3) om EU:s styresformer och den konstitutionella process där dessa två principer stadfästs, samt sitt utkast till yttrande om tillämpningen av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna (4)
  .

| 1.1.2 | Kommittén noterar de framsteg som kommissionen konstaterat i den tolfte årliga utvärderingen av ”Bättre lagstiftning” och understryker vikten av att fördjupa analysen av mekanismerna för samråd, mellaninstitutionell dialog, förberedande studier och konsekvensbedömningar. |
| --- | --- |

1.1.2

Kommittén noterar de framsteg som kommissionen konstaterat i den tolfte årliga utvärderingen av ”Bättre lagstiftning” och understryker vikten av att fördjupa analysen av mekanismerna för samråd, mellaninstitutionell dialog, förberedande studier och konsekvensbedömningar.

| 1.1.3 | Kommittén anser att en ”bättre lagstiftning” och en ”bättre tillämpning” av unionens rättsakter till följd av dessa samråd utgör en viktig målsättning såväl för kommissionen som för Regionkommittén, och erinrar om att kommitténs presidium den 19 mars 2004 beslutat att ReK skall delta aktivt i arbetet med denna dialog. |
| --- | --- |

1.1.3

Kommittén anser att en ”bättre lagstiftning” och en ”bättre tillämpning” av unionens rättsakter till följd av dessa samråd utgör en viktig målsättning såväl för kommissionen som för Regionkommittén, och erinrar om att kommitténs presidium den 19 mars 2004 beslutat att ReK skall delta aktivt i arbetet med denna dialog.

| 1.1.4 | Kommittén välkomnar att dessa rekommendationer ledde till att det antogs ett tillvägagångssätt som gjorde det möjligt att i högre grad involvera lokala och regionala myndigheter i genomförandet av gemenskapslagstiftningen (5), och uppskattar att kommissionen har nämnt detta i sin rapport om ”Bättre lagstiftning 2004”. |
| --- | --- |

1.1.4

Kommittén välkomnar att dessa rekommendationer ledde till att det antogs ett tillvägagångssätt som gjorde det möjligt att i högre grad involvera lokala och regionala myndigheter i genomförandet av gemenskapslagstiftningen (5), och uppskattar att kommissionen har nämnt detta i sin rapport om ”Bättre lagstiftning 2004”.

| 1.1.5 | Kommittén beklagar dock att kommissionen inte i tillräcklig grad har beaktat tidigare rekommendationer om vikten av samråd med de lokala och regionala myndigheterna i ett tidigt skede av lagstiftningen (6), och önskar att kommissionen framöver gör rimliga konsekvensbedömningar av hur vissa åtgärder kan påverka de lokala och regionala myndigheternas behov av finansiella medel. |
| --- | --- |

1.1.5

Kommittén beklagar dock att kommissionen inte i tillräcklig grad har beaktat tidigare rekommendationer om vikten av samråd med de lokala och regionala myndigheterna i ett tidigt skede av lagstiftningen (6), och önskar att kommissionen framöver gör rimliga konsekvensbedömningar av hur vissa åtgärder kan påverka de lokala och regionala myndigheternas behov av finansiella medel.

| 1.1.6 | Kommittén välkomnar kommissionens arbete på en uppföljning av det mellaninstitutionella avtalet från december 2003 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen (7) i enlighet med handlingsplanen från juni 2002. |
| --- | --- |

1.1.6

Kommittén välkomnar kommissionens arbete på en uppföljning av det mellaninstitutionella avtalet från december 2003 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen (7) i enlighet med handlingsplanen från juni 2002.

| 1.1.7 | Kommittén ser positivt på kommissionens avsikt att fr.o.m. oktober 2005 införa ett ramprogram för förenkling av EU-rätten 2005–2009 med beaktande av rekommendationerna från mötet i Haag (8) inom högnivågruppen för EU:s styresformer. Rekommendationerna är av största vikt för de regionala och lokala myndigheterna genom följande aspekter:






  — | Tillämpningen av subsidiaritetsprincipen. |
| --- | --- | --- |

1.1.7

Kommittén ser positivt på kommissionens avsikt att fr.o.m. oktober 2005 införa ett ramprogram för förenkling av EU-rätten 2005–2009 med beaktande av rekommendationerna från mötet i Haag (8) inom högnivågruppen för EU:s styresformer. Rekommendationerna är av största vikt för de regionala och lokala myndigheterna genom följande aspekter:

—

Tillämpningen av subsidiaritetsprincipen.

| — | Uppföljningen av kommissionens vitbok, särskilt i fråga om trepartsavtal eller trepartsöverenskommelser samt dialogen med lokala och regionala sammanslutningar. |
| --- | --- |

—

Uppföljningen av kommissionens vitbok, särskilt i fråga om trepartsavtal eller trepartsöverenskommelser samt dialogen med lokala och regionala sammanslutningar.

| — | Tillämpningen av EU-rätten på regional och lokal nivå, samt strävan efter en bättre lagstiftning. |
| --- | --- |

—

Tillämpningen av EU-rätten på regional och lokal nivå, samt strävan efter en bättre lagstiftning.

1.2   Strukturerad dialog, samrådsprocess och partnerskapsavtal

| 1.2.1 | Regionkommittén uppskattar att kommissionen sedan länge (9) önskar ett bättre samspel med regionala och lokala myndigheter och det civila samhället på ett tidigt stadium då politik utformas, genom att inrätta en ständig och systematisk dialog (10) i kombination med omfattande samråd med lokala och regionala myndigheter på områden där dessa bär ansvaret eller skall genomföra reglerna, inklusive berörda sammanslutningar. |
| --- | --- |

1.2.1

Regionkommittén uppskattar att kommissionen sedan länge (9) önskar ett bättre samspel med regionala och lokala myndigheter och det civila samhället på ett tidigt stadium då politik utformas, genom att inrätta en ständig och systematisk dialog (10) i kombination med omfattande samråd med lokala och regionala myndigheter på områden där dessa bär ansvaret eller skall genomföra reglerna, inklusive berörda sammanslutningar.

| 1.2.2 | Kommittén ser positivt på att Europeiska rådet vid sitt vårmöte (11) nyligen fastslog följande: ”Vid sidan av regeringarna bör alla andra berörda aktörer – parlament, regionala och lokala instanser, arbetsmarknadens parter, det civila samhället – tillägna sig strategin och aktivt medverka till att förverkliga dess mål.” |
| --- | --- |

1.2.2

Kommittén ser positivt på att Europeiska rådet vid sitt vårmöte (11) nyligen fastslog följande: ”Vid sidan av regeringarna bör alla andra berörda aktörer – parlament, regionala och lokala instanser, arbetsmarknadens parter, det civila samhället – tillägna sig strategin och aktivt medverka till att förverkliga dess mål.”

| 1.2.3 | Kommittén välkomnar undertecknandet av den första målinriktade trepartsöverenskommelsen mellan EU, Italien och regionen Lombardiet i fråga om rörlighet inom kollektivtrafiken i städer. |
| --- | --- |

1.2.3

Kommittén välkomnar undertecknandet av den första målinriktade trepartsöverenskommelsen mellan EU, Italien och regionen Lombardiet i fråga om rörlighet inom kollektivtrafiken i städer.

| 1.2.4 | ReK anser att genomförandet av partnerskapsprincipen ger möjlighet att råda bot på bristerna i det nuvarande systemet och att tillföra ett verkligt mervärde i fråga om att snabbt genomföra väl definierade gemensamma mål, utan att förändra den institutionella ansvarsfördelningen mellan parterna. |
| --- | --- |

1.2.4

ReK anser att genomförandet av partnerskapsprincipen ger möjlighet att råda bot på bristerna i det nuvarande systemet och att tillföra ett verkligt mervärde i fråga om att snabbt genomföra väl definierade gemensamma mål, utan att förändra den institutionella ansvarsfördelningen mellan parterna.

| 1.2.5 | Kommittén önskar för det första att denna typ av avtal skall bli ett effektivt instrument för att involvera regionala och lokala myndigheter i en nationell strategisk referensram som ger ”regionerna tillräckligt handlingsutrymme att själva fastställa sina målsättningar och specifika åtgärder”, och för det andra att parterna till ett avtal eller en överenskommelse som ingås med kommissionen skall ha behörighet på området av juridisk eller verkställande art. |
| --- | --- |

1.2.5

Kommittén önskar för det första att denna typ av avtal skall bli ett effektivt instrument för att involvera regionala och lokala myndigheter i en nationell strategisk referensram som ger ”regionerna tillräckligt handlingsutrymme att själva fastställa sina målsättningar och specifika åtgärder”, och för det andra att parterna till ett avtal eller en överenskommelse som ingås med kommissionen skall ha behörighet på området av juridisk eller verkställande art.

| 1.2.6 | Vidare önskar ReK att den vertikala decentraliseringen och samarbetet mellan de olika förvaltningsnivåerna på ett lämpligt sätt kompletteras av nya mekanismer för samarbete mellan regioner och ett partnerskap som är mer eller mindre formaliserat i avtal med andra lokala myndigheter eller med representanter för det civila samhället. Man bör dessutom utnyttja den sakkunskap som finns i befintliga interregionala organisationer. |
| --- | --- |

1.2.6

Vidare önskar ReK att den vertikala decentraliseringen och samarbetet mellan de olika förvaltningsnivåerna på ett lämpligt sätt kompletteras av nya mekanismer för samarbete mellan regioner och ett partnerskap som är mer eller mindre formaliserat i avtal med andra lokala myndigheter eller med representanter för det civila samhället. Man bör dessutom utnyttja den sakkunskap som finns i befintliga interregionala organisationer.

1.3   Utvidgad konsekvensbedömning samt sakkunskap

| 1.3.1 | Regionkommittén stöder att en ny metod för konsekvensbedömningar av kommissionens viktigare initiativ togs i bruk 2004 och att ett instrument används för analys av ekonomiska, miljömässiga och rättsliga följder av ett lagförslag samt att samråd föreskrivs med berörda parter och sakkunniga. |
| --- | --- |

1.3.1

Regionkommittén stöder att en ny metod för konsekvensbedömningar av kommissionens viktigare initiativ togs i bruk 2004 och att ett instrument används för analys av ekonomiska, miljömässiga och rättsliga följder av ett lagförslag samt att samråd föreskrivs med berörda parter och sakkunniga.

| 1.3.2 | I syfte att förstärka samstämmigheten i gemenskapens verksamhet anser kommittén dock att det är nödvändigt att stegvis beakta de återverkningar som kommissionens viktigaste initiativ får på regioner och kommuner. |
| --- | --- |

1.3.2

I syfte att förstärka samstämmigheten i gemenskapens verksamhet anser kommittén dock att det är nödvändigt att stegvis beakta de återverkningar som kommissionens viktigaste initiativ får på regioner och kommuner.

| 1.3.3 | Kommittén fäster särskild uppmärksamhet vid följande aspekter kopplade till kommissionens förslag till åtgärder:






  — | De återverkningar som vissa åtgärder kan få på regionernas och kommunernas ekonomi. |
| --- | --- | --- |

1.3.3

Kommittén fäster särskild uppmärksamhet vid följande aspekter kopplade till kommissionens förslag till åtgärder:

—

De återverkningar som vissa åtgärder kan få på regionernas och kommunernas ekonomi.

| — | Förstärkning av konsekvensbedömningarna med beaktande av kostnaderna för företag. |
| --- | --- |

—

Förstärkning av konsekvensbedömningarna med beaktande av kostnaderna för företag.

| — | Granskning och möjliga ändringar eller tillbakadragande av kvarstående förslag. |
| --- | --- |

—

Granskning och möjliga ändringar eller tillbakadragande av kvarstående förslag.

| — | Snabbare förfaranden för förenkling med målet att öka konkurrenskraften. |
| --- | --- |

—

Snabbare förfaranden för förenkling med målet att öka konkurrenskraften.

| — | Pilotprojekt som syftar till minskad byråkrati. |
| --- | --- |

—

Pilotprojekt som syftar till minskad byråkrati.

| — | Lösningar som kan ersätta lagstiftningen (samreglering och självreglering). |
| --- | --- |

—

Lösningar som kan ersätta lagstiftningen (samreglering och självreglering).

| — | Användningen av utomstående sakkunniga. |
| --- | --- |

—

Användningen av utomstående sakkunniga.

| — | Ökat samråd med medborgarna, företagen och icke-statliga organisationer via Internet. |
| --- | --- |

—

Ökat samråd med medborgarna, företagen och icke-statliga organisationer via Internet.

2.   Regionkommitténs rekommendationer

2.1   Rekommendationer gällande helheten för paketet ”Bättre lagstiftning”

| 2.1.1 | Regionkommittén ställer sig positiv till den prioriterade strategiska målsättning som kommissionen ställt upp för sin femåriga mandatperiod när det gäller initiativet ”Bättre lagstiftning” och det mellaninstitutionella samarbete som inrättats på detta område. ReK beklagar dock att den lokala och regionala dimensionen inte har beaktats i tillräcklig utsträckning och riktar en stark maning till rådets, Europaparlamentets och kommissionens ordförandeskap att i större utsträckning beakta denna. |
| --- | --- |

2.1.1

Regionkommittén ställer sig positiv till den prioriterade strategiska målsättning som kommissionen ställt upp för sin femåriga mandatperiod när det gäller initiativet ”Bättre lagstiftning” och det mellaninstitutionella samarbete som inrättats på detta område. ReK beklagar dock att den lokala och regionala dimensionen inte har beaktats i tillräcklig utsträckning och riktar en stark maning till rådets, Europaparlamentets och kommissionens ordförandeskap att i större utsträckning beakta denna.

| 2.1.2 | Regionkommittén påminner om att Protokollet om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprincipen, som ingår i det konstitutionella fördraget, öppnar en möjlighet att beakta den regionala och lokala dimensionen i EU genom omfattande samråd innan en rättsakt blir antagen. I protokollet stipuleras även att ett ”subsidiaritetsformulär” skall utarbetas för varje ramlag med kommissionens bedömning av de rättsliga och ekonomiska återverkningarna av lagen på regionala och lokala myndigheter. Kommittén uppmanar kommissionen att från och med nu beakta detta formulär oberoende av hur ratificeringsprocessen utvecklas. |
| --- | --- |

2.1.2

Regionkommittén påminner om att Protokollet om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprincipen, som ingår i det konstitutionella fördraget, öppnar en möjlighet att beakta den regionala och lokala dimensionen i EU genom omfattande samråd innan en rättsakt blir antagen. I protokollet stipuleras även att ett ”subsidiaritetsformulär” skall utarbetas för varje ramlag med kommissionens bedömning av de rättsliga och ekonomiska återverkningarna av lagen på regionala och lokala myndigheter. Kommittén uppmanar kommissionen att från och med nu beakta detta formulär oberoende av hur ratificeringsprocessen utvecklas.

| 2.1.3 | Kommittén önskar dra nytta av de möjligheter som protokollet om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna ger, för att spela en avgörande roll som förbindelselänk mellan de lokala och regionala myndigheterna å ena sidan och EU-institutionerna å den andra i fråga om samråd, i enlighet med samarbetsprotokollet med kommissionen (12). |
| --- | --- |

2.1.3

Kommittén önskar dra nytta av de möjligheter som protokollet om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna ger, för att spela en avgörande roll som förbindelselänk mellan de lokala och regionala myndigheterna å ena sidan och EU-institutionerna å den andra i fråga om samråd, i enlighet med samarbetsprotokollet med kommissionen (12).

| 2.1.4 | ReK har för avsikt att förstärka sitt inflytande över beredningen av rättsakter, vilket är avgörande med tanke på kraven på högre effektivitet, bättre insyn och utökad demokratisk legitimitet inom EU. Kommittén upprepar därför sin önskan att bli involverad i ett tidigt skede av lagstiftningsprocessen och delta i genomförandet av samregleringsdokument, ”som kunde vara ett effektivt medel att uppnå EU:s mål”. |
| --- | --- |

2.1.4

ReK har för avsikt att förstärka sitt inflytande över beredningen av rättsakter, vilket är avgörande med tanke på kraven på högre effektivitet, bättre insyn och utökad demokratisk legitimitet inom EU. Kommittén upprepar därför sin önskan att bli involverad i ett tidigt skede av lagstiftningsprocessen och delta i genomförandet av samregleringsdokument, ”som kunde vara ett effektivt medel att uppnå EU:s mål”.

| 2.1.5 | ReK påminner om att det konstitutionella fördraget ger kommittén medansvar vid tillämpningen och kontrollen av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna genom att institutionen får nya behörighetsområden och uppdrag i fråga om utarbetandet och genomförandet av gemenskapslagstiftningen. Därmed blir kommittén förstärkt som institution inom unionen. |
| --- | --- |

2.1.5

ReK påminner om att det konstitutionella fördraget ger kommittén medansvar vid tillämpningen och kontrollen av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna genom att institutionen får nya behörighetsområden och uppdrag i fråga om utarbetandet och genomförandet av gemenskapslagstiftningen. Därmed blir kommittén förstärkt som institution inom unionen.

| 2.1.6 | Regionkommittén har för avsikt att utöva detta nya ansvar på bästa möjliga sätt och borga för den roll som väktare av subsidiaritetsprincipen som den tillerkänns i det konstitutionella fördraget. Kommittén kommer vid behov att väcka talan inför EG-domstolen såväl då Regionkommittén har förbisetts som då subsidiaritetsprincipen inte har efterlevts. Detta kan följaktligen också ske när ett yttrande har antagits inom ramen för kommitténs rådgivande funktion i enlighet med EG-fördraget, utan att institutionen nödvändigtvis har påtalat bristande respekt för subsidiaritetsprincipen. |
| --- | --- |

2.1.6

Regionkommittén har för avsikt att utöva detta nya ansvar på bästa möjliga sätt och borga för den roll som väktare av subsidiaritetsprincipen som den tillerkänns i det konstitutionella fördraget. Kommittén kommer vid behov att väcka talan inför EG-domstolen såväl då Regionkommittén har förbisetts som då subsidiaritetsprincipen inte har efterlevts. Detta kan följaktligen också ske när ett yttrande har antagits inom ramen för kommitténs rådgivande funktion i enlighet med EG-fördraget, utan att institutionen nödvändigtvis har påtalat bristande respekt för subsidiaritetsprincipen.

| 2.1.7 | Regionkommittén anser att gemenskapsåtgärdernas genomslagskraft kan förbättras genom att proportionalitetsprincipen tillämpas, eftersom valet av föreslagna instrument samt omfattningen och följderna av ett förslag till rättsakt utgör avgörande kriterier för en bedömning. |
| --- | --- |

2.1.7

Regionkommittén anser att gemenskapsåtgärdernas genomslagskraft kan förbättras genom att proportionalitetsprincipen tillämpas, eftersom valet av föreslagna instrument samt omfattningen och följderna av ett förslag till rättsakt utgör avgörande kriterier för en bedömning.

| 2.1.8 | Kommittén önskar bidra till kvaliteten i lagstiftningen genom en integrerad samarbetsstrategi med förbättrad samordning mellan de europeiska aktörerna på tre nivåer: EU-institutionerna, medlemsstaterna samt de lokala och regionala myndigheterna. ReK önskar i synnerhet anordna diskussionsplattformar mellan dessa och det civila samhället. |
| --- | --- |

2.1.8

Kommittén önskar bidra till kvaliteten i lagstiftningen genom en integrerad samarbetsstrategi med förbättrad samordning mellan de europeiska aktörerna på tre nivåer: EU-institutionerna, medlemsstaterna samt de lokala och regionala myndigheterna. ReK önskar i synnerhet anordna diskussionsplattformar mellan dessa och det civila samhället.

| 2.1.9 | Kommittén önskar även förstärka sin roll som förbindelselänk mellan EU-institutionerna å ena sidan och de lokala och regionala myndigheterna å den andra. Detta kan ske genom






  — | att aktivt delta i anordnandet och främjandet av nätverk för utbyte som syftar till att bygga upp partnerskap mellan olika myndighetsnivåer, särskilt när det gäller att föra ner EU:s politik till regional och lokal nivå, |
| --- | --- | --- |

2.1.9

Kommittén önskar även förstärka sin roll som förbindelselänk mellan EU-institutionerna å ena sidan och de lokala och regionala myndigheterna å den andra. Detta kan ske genom

—

att aktivt delta i anordnandet och främjandet av nätverk för utbyte som syftar till att bygga upp partnerskap mellan olika myndighetsnivåer, särskilt när det gäller att föra ner EU:s politik till regional och lokal nivå,

| — | att aktivt delta i den europeiska politiska dagordningen och eftersträva målen för bättre styresformer i EU. |
| --- | --- |

—

att aktivt delta i den europeiska politiska dagordningen och eftersträva målen för bättre styresformer i EU.

| 2.1.10 | Regionkommittén bekräftar sin avsikt att bilda strukturer för bedömning av respekten för subsidiaritetsprincipen under 2005, dels genom att utarbeta ett schema för utvärdering av subsidiaritet som skall bifogas dess yttranden, dels genom att efter hand inrätta ett nätverk av lokala och regionala myndigheter som skall övervaka subsidiariteten. |
| --- | --- |

2.1.10

Regionkommittén bekräftar sin avsikt att bilda strukturer för bedömning av respekten för subsidiaritetsprincipen under 2005, dels genom att utarbeta ett schema för utvärdering av subsidiaritet som skall bifogas dess yttranden, dels genom att efter hand inrätta ett nätverk av lokala och regionala myndigheter som skall övervaka subsidiariteten.

| 2.1.11 | Kommittén upprepar sin begäran att lokala och regionala myndigheter skall involveras i ett tidigt skede av lagberedningen, åtminstone för att protokollet om subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna skall tillämpas på lämpligt sätt med tanke på de ekonomiska återverkningarna på lokala och regionala myndigheter och respekten för dessa principer. |
| --- | --- |

2.1.11

Kommittén upprepar sin begäran att lokala och regionala myndigheter skall involveras i ett tidigt skede av lagberedningen, åtminstone för att protokollet om subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna skall tillämpas på lämpligt sätt med tanke på de ekonomiska återverkningarna på lokala och regionala myndigheter och respekten för dessa principer.

2.2   Rekommendationer om trepartsöverenskommelser och trepartsavtal

| 2.2.1 | Regionkommittén uppmanar kommissionen att på nytt initiera undertecknandet av trepartsavtal och trepartsöverenskommelser som metod för att bilda partnerskap mellan de lokala och regionala myndigheterna, medlemsstaterna och gemenskapen, och att utvidga användningen av detta instrument inom andra gemenskapspolitiska områden, bland annat när det gäller storskaliga europeiska infrastrukturer. Instrumentet bör vidare utvidgas till att gälla även genomförandet av sammanhållningspolitiken (13). |
| --- | --- |

2.2.1

Regionkommittén uppmanar kommissionen att på nytt initiera undertecknandet av trepartsavtal och trepartsöverenskommelser som metod för att bilda partnerskap mellan de lokala och regionala myndigheterna, medlemsstaterna och gemenskapen, och att utvidga användningen av detta instrument inom andra gemenskapspolitiska områden, bland annat när det gäller storskaliga europeiska infrastrukturer. Instrumentet bör vidare utvidgas till att gälla även genomförandet av sammanhållningspolitiken (13).

| 2.2.2 | Kommittén rekommenderar att de trepartsöverenskommelser och trepartsavtal som föregåtts av ett omfattande och positivt samråd mellan berörda parter skall genomföras snarast möjligt. |
| --- | --- |

2.2.2

Kommittén rekommenderar att de trepartsöverenskommelser och trepartsavtal som föregåtts av ett omfattande och positivt samråd mellan berörda parter skall genomföras snarast möjligt.

| 2.2.3 | ReK konstaterar att den första trepartsöverenskommelsen som ingåtts mellan EU, italienska staten och regionen Lombardiet för rörlighet inom kollektivtrafiken i städer samt pilot-projekten i experimentsyfte på miljöområdet mellan myndigheterna i Birmingham, Lille och Pescara kommer att leda till resultat och ge goda erfarenheter som kan ge impulser till en anpassad metod i framtida trepartsavtal. |
| --- | --- |

2.2.3

ReK konstaterar att den första trepartsöverenskommelsen som ingåtts mellan EU, italienska staten och regionen Lombardiet för rörlighet inom kollektivtrafiken i städer samt pilot-projekten i experimentsyfte på miljöområdet mellan myndigheterna i Birmingham, Lille och Pescara kommer att leda till resultat och ge goda erfarenheter som kan ge impulser till en anpassad metod i framtida trepartsavtal.

| 2.2.4 | Kommittén vill understryka att trepartsavtalen utgör en form av förvaltning som syftar till att genomföra rättsakter och program med omfattande återverkningar på regionerna och städerna med större flexibilitet och effektivitet. |
| --- | --- |

2.2.4

Kommittén vill understryka att trepartsavtalen utgör en form av förvaltning som syftar till att genomföra rättsakter och program med omfattande återverkningar på regionerna och städerna med större flexibilitet och effektivitet.

| 2.2.5 | Kommittén uppmanar kommissionen att ta fram särskilda anslag till de lokala och regionala myndigheterna för att dessa skall ha rimliga möjligheter att genomföra treparts-överenskommelser och trepartsavtal utan dröjsmål och samtidigt utan hinder uppfylla sin operativa roll på gräsrotsnivå fullt ut. |
| --- | --- |

2.2.5

Kommittén uppmanar kommissionen att ta fram särskilda anslag till de lokala och regionala myndigheterna för att dessa skall ha rimliga möjligheter att genomföra treparts-överenskommelser och trepartsavtal utan dröjsmål och samtidigt utan hinder uppfylla sin operativa roll på gräsrotsnivå fullt ut.

| 2.2.6 | ReK vill redan nu uppmuntra kommissionen att förstärka den övergripande samordningen i detta experimentella skede och intensifiera generalsekreterarens uppföljning av ärendet samt formulera åtgärder för informationsspridning och främjande av instrumentet. |
| --- | --- |

2.2.6

ReK vill redan nu uppmuntra kommissionen att förstärka den övergripande samordningen i detta experimentella skede och intensifiera generalsekreterarens uppföljning av ärendet samt formulera åtgärder för informationsspridning och främjande av instrumentet.

| 2.2.7 | Kommittén rekommenderar att Europeiska unionens råd ger ett tydligare stöd till att befästa detta initiativ som bidrar till att förnya styresformerna i EU. |
| --- | --- |

2.2.7

Kommittén rekommenderar att Europeiska unionens råd ger ett tydligare stöd till att befästa detta initiativ som bidrar till att förnya styresformerna i EU.

| 2.2.8 | ReK föreslår att kommissionen i alla mekanismer för nylansering av Lissabonstrategin skriver in ett övervägande om hur trepartsavtalen och trepartsöverenskommelserna om mål kan bidra till framgång för denna strategiska process samtidigt som de regioner som så önskar kan bidra i högre grad till framsteg inom denna. |
| --- | --- |

2.2.8

ReK föreslår att kommissionen i alla mekanismer för nylansering av Lissabonstrategin skriver in ett övervägande om hur trepartsavtalen och trepartsöverenskommelserna om mål kan bidra till framgång för denna strategiska process samtidigt som de regioner som så önskar kan bidra i högre grad till framsteg inom denna.

2.3   Rekommendationer om konsekvensbedömningar

| 2.3.1 | Regionkommittén föreslår att införandet av en ny metod för konsekvensbedömning för kommissionens större initiativ skall leda till att den lokala och regionala dimensionen beaktas på bästa sätt i ett tidigt skede av lagstiftningsprocessen. |
| --- | --- |

2.3.1

Regionkommittén föreslår att införandet av en ny metod för konsekvensbedömning för kommissionens större initiativ skall leda till att den lokala och regionala dimensionen beaktas på bästa sätt i ett tidigt skede av lagstiftningsprocessen.

| 2.3.2 | Kommittén uppmanar kommissionen att uppdra åt ReK att utarbeta förberedande rapporter inom ramen för institutionens behörighetsområde, särskilt i fråga om större initiativ med återverkningar för regioner och kommuner. |
| --- | --- |

2.3.2

Kommittén uppmanar kommissionen att uppdra åt ReK att utarbeta förberedande rapporter inom ramen för institutionens behörighetsområde, särskilt i fråga om större initiativ med återverkningar för regioner och kommuner.

| 2.3.3 | ReK anser därmed att en första utvärdering utförd av kommittén skulle vara synnerligen värdefull i samband med tillämpningen av andra instrument än lagstiftning (samreglering och självreglering), liksom även i fråga om alla slags informations- och samordningsinsatser som berör den lokala och regionala nivån. |
| --- | --- |

2.3.3

ReK anser därmed att en första utvärdering utförd av kommittén skulle vara synnerligen värdefull i samband med tillämpningen av andra instrument än lagstiftning (samreglering och självreglering), liksom även i fråga om alla slags informations- och samordningsinsatser som berör den lokala och regionala nivån.

| 2.3.4 | Kommittén anser att konsekvensbedömningarna bör spela en avgörande roll för minskning av den byråkrati som de lokala och regionala myndigheterna är tvungna att sköta till följd av gemenskapslagstiftningen, och att preliminära analyser därför bör innehålla en bedömning av rättsaktens återverkningar på lokal och regional nivå i ett ekonomiskt perspektiv. |
| --- | --- |

2.3.4

Kommittén anser att konsekvensbedömningarna bör spela en avgörande roll för minskning av den byråkrati som de lokala och regionala myndigheterna är tvungna att sköta till följd av gemenskapslagstiftningen, och att preliminära analyser därför bör innehålla en bedömning av rättsaktens återverkningar på lokal och regional nivå i ett ekonomiskt perspektiv.

| 2.3.5 | ReK rekommenderar att översynen av protokollet för samarbete med kommissionen (14) skall öppna möjligheter att utvidga fördjupade konsekvensbedömningar med ingående definitioner av utvärderings- och kvalitetskriterier för det organ som utför bedömningen, samt att upprätta en reell strategi för samråd med aktörer i regionerna och kommunerna. |
| --- | --- |

2.3.5

ReK rekommenderar att översynen av protokollet för samarbete med kommissionen (14) skall öppna möjligheter att utvidga fördjupade konsekvensbedömningar med ingående definitioner av utvärderings- och kvalitetskriterier för det organ som utför bedömningen, samt att upprätta en reell strategi för samråd med aktörer i regionerna och kommunerna.

| 2.3.6 | Kommittén uppmanar kommissionen att främja en mer föregripande roll för Regionkommittén, som bör involveras tidigt i gemenskapsåtgärderna genom förberedande yttranden om den kommande gemenskapspolitiken med inriktning på konsekvenserna för de lokala och regionala myndigheterna, samt genom rapporter om konsekvenserna på regional och lokal nivå av vissa direktiv. |
| --- | --- |

2.3.6

Kommittén uppmanar kommissionen att främja en mer föregripande roll för Regionkommittén, som bör involveras tidigt i gemenskapsåtgärderna genom förberedande yttranden om den kommande gemenskapspolitiken med inriktning på konsekvenserna för de lokala och regionala myndigheterna, samt genom rapporter om konsekvenserna på regional och lokal nivå av vissa direktiv.

| 2.3.7 | ReK upprepar sin rekommendation till kommissionen att bilda en rådgivande, oberoende grupp av sakkunniga som skall utöva tillsyn över konsekvensbedömningarna, garantera opartiskhet och uppmuntra goda metoder samt informera Regionkommittén om sitt arbete för att ge kommittén möjlighet att utöva sitt politiska uppdrag på ett bättre sätt i senare skeden av beslutsprocessen (15). |
| --- | --- |

2.3.7

ReK upprepar sin rekommendation till kommissionen att bilda en rådgivande, oberoende grupp av sakkunniga som skall utöva tillsyn över konsekvensbedömningarna, garantera opartiskhet och uppmuntra goda metoder samt informera Regionkommittén om sitt arbete för att ge kommittén möjlighet att utöva sitt politiska uppdrag på ett bättre sätt i senare skeden av beslutsprocessen (15).

| 2.3.8 | Regionkommittén önskar bli informerad om verksamheten inom Europaparlamentets arbetsgrupp för utförande och kontroll av konsekvensbedömningar i syfte att kunna delta i den rörelse för mellaninstitutionellt samarbete som startats på Europaparlamentets initiativ. Tillsammans med kommissionen och rådet bör man ta fram gemensamma kriterier för utvärdering av kvaliteten i konsekvensbedömningarna samt för beräkning av de ekonomiska återverkningarna av lagförslagen. |
| --- | --- |

2.3.8

Regionkommittén önskar bli informerad om verksamheten inom Europaparlamentets arbetsgrupp för utförande och kontroll av konsekvensbedömningar i syfte att kunna delta i den rörelse för mellaninstitutionellt samarbete som startats på Europaparlamentets initiativ. Tillsammans med kommissionen och rådet bör man ta fram gemensamma kriterier för utvärdering av kvaliteten i konsekvensbedömningarna samt för beräkning av de ekonomiska återverkningarna av lagförslagen.

2.4   Rekommendationer om bättre lagstiftning i fråga om tillväxt och sysselsättning i EU

| 2.4.1 | Regionkommittén noterar med stort intresse rådets ansträngningar att nylansera Lissabonprocessen samt innehållet i de meddelanden från kommissionen (16) som syftar till att införa ”bättre lagstiftning” till förmån för denna process. En förenkling och förbättring av rättsakterna behövs enligt kommittén såväl på nationell nivå som på gemenskapsnivå. |
| --- | --- |

2.4.1

Regionkommittén noterar med stort intresse rådets ansträngningar att nylansera Lissabonprocessen samt innehållet i de meddelanden från kommissionen (16) som syftar till att införa ”bättre lagstiftning” till förmån för denna process. En förenkling och förbättring av rättsakterna behövs enligt kommittén såväl på nationell nivå som på gemenskapsnivå.

| 2.4.2 | Kommittén stöder kommissionens rekommendation att förbättringen av lagstiftningen skall bli en integrerad del av de nationella handlingsplanerna inom Lissabonstrategin, samt förespråkar att en gemensam tidsplan skall utarbetas på temat ”Bättre lagstiftning”. |
| --- | --- |

2.4.2

Kommittén stöder kommissionens rekommendation att förbättringen av lagstiftningen skall bli en integrerad del av de nationella handlingsplanerna inom Lissabonstrategin, samt förespråkar att en gemensam tidsplan skall utarbetas på temat ”Bättre lagstiftning”.

| 2.4.3 | ReK föreslår att de nationella insatserna även skall innehålla en regional aspekt som skall syfta till flexiblare och effektivare administration på lokal nivå, och att de nationella programmen för förenklad lagstiftning i enlighet med kommissionens förslag skall leda till samråd med de lokala och regionala myndigheterna samtidigt som regionerna och kommunerna ges bättre information om översynen i fråga. |
| --- | --- |

2.4.3

ReK föreslår att de nationella insatserna även skall innehålla en regional aspekt som skall syfta till flexiblare och effektivare administration på lokal nivå, och att de nationella programmen för förenklad lagstiftning i enlighet med kommissionens förslag skall leda till samråd med de lokala och regionala myndigheterna samtidigt som regionerna och kommunerna ges bättre information om översynen i fråga.

2.5   Allmänna rekommendationer

| 2.5.1 | Regionkommittén begär i synnerhet att kommissionen tillsammans med kommittén skall garantera en mer målinriktad uppföljning inom ramen för detta förslag med hjälp av en snabbare och mer politisk reaktion. |
| --- | --- |

2.5.1

Regionkommittén begär i synnerhet att kommissionen tillsammans med kommittén skall garantera en mer målinriktad uppföljning inom ramen för detta förslag med hjälp av en snabbare och mer politisk reaktion.

| 2.5.2 | Kommittén förutsätter slutligen att en utvärdering av åtgärderna i handlingsplanen ”Bättre lagstiftning” skall göras, t.ex. inom ramen för det årliga samrådet om kommissionens rapport. Vidare önskar ReK att kommissionen inför ett datasystem som underlättar tillgången till information om pågående lagstiftningsprocesser, vilket gynnar en bättre informationsspridning bland lokala och regionala myndigheter i alla skeden av lagstiftningsprocessen. |
| --- | --- |

2.5.2

Kommittén förutsätter slutligen att en utvärdering av åtgärderna i handlingsplanen ”Bättre lagstiftning” skall göras, t.ex. inom ramen för det årliga samrådet om kommissionens rapport. Vidare önskar ReK att kommissionen inför ett datasystem som underlättar tillgången till information om pågående lagstiftningsprocesser, vilket gynnar en bättre informationsspridning bland lokala och regionala myndigheter i alla skeden av lagstiftningsprocessen.

Bryssel den 12 oktober 2005

Regionkommitténs

ordförande

Peter STRAUB

---

(1)  EUT C 256, 24.10 2003, s. 24.

1

(2)  EUT C 73, 23.3 2004, s. 38.

2

(3)  ReK:s yttrande 50/99 fin (”Bättre lagstiftning” 1998), ReK:s yttrande 18/2000 fin (”Bättre lagstiftning 1999”), ReK:s yttrande 62/2003 fin (”Bättre lagstiftning” 2002).

3

(4)  Utkastet till yttrande av den 5 februari 2005 från Regionkommitténs utskott för konstitutionella frågor och EU:s styresformer om ”Tillämpning och kontroll av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna” (CdR 220/2004).

4

(5)  Jfr bl.a. KOM(2003) 811 slutlig, Dialog med sammanslutningar av regionala och lokala förvaltningar om utformningen av Europeiska unionens politik på olika områden, 19.12 2003.

5

(6)  Jfr ReK:s yttrande CdR 62/2003 fin.

6

(7)  Meddelande från Europaparlamentet, rådet och kommissionen om det mellaninstitutionella avtalet ”Bättre lagstiftning” EUT C 2003 321, 31.12 2003.

7

(8)  Slutsatser och rekommendationer från mötet inom högnivågruppen om EU:s styresformer, Haag, den 9–10 december 2004.

8

(9)  Meddelande från kommissionen om ”Dialog med sammanslutningar av regionala och lokala förvaltningar om utformningen av Europeiska unionens politik på olika områden”, KOM(2003) 811 slutlig, 19.12.2003.

9

(10)  Vitboken om styrelseformerna i EU (KOM(2001) 428 slutlig, 25.7.2001).

10

(11)  Ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Bryssel den 22–23 mars 2005, 7619/05.

11

(12)  Samarbetsprotokollet om formerna för samarbetet mellan Europeiska kommissionen och Regionkommittén, Bryssel den 20 september 2001.

12

(13)  ReK:s yttrande om ”Förslag till rådets förordning om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden” – CdR 232/2004 fin, 13.4 2005.

13

(14)  Protokoll om villkoren för samarbetet mellan Europeiska kommissionen och Regionkommittén, undertecknat av institutionernas respektive ordförande den 20 september 2001 (DI CdR 81/2001 rév. 1).

14

(15)  ReK:s yttrande CdR 62/2203 fin.

15

(16)  ”Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet – Lagstifta bättre för tillväxt och arbetstillfällen i Europeiska unionen” av den 16 mars 2005 (KOM(2005) 97 slutlig) och dess bilaga (SEK(2005)175) samt ”Rapport från kommissionen ’Bättre lagstiftning 2004’ i enlighet med artikel 9 i protokollet om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna (12:e rapporten)” av den 21 mars 2005 (KOM(2005 98 slutlig) och dess bilaga (SEK(2005) 364).

16

---

| 4.4.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 81/11 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 81/11

---

Yttrande från Regionkommittén om Meddelande från kommissionen ”Tredje sammanhållningsrapporten: Mot ett nytt partnerskap för tillväxt, arbetstillfällen och sammanhållning”

(2006/C 81/03)

REGIONKOMMITTÉN HAR AVGETT DETTA YTTRANDE

MED BEAKTANDE AV

kommissionens meddelande av den 17 maj 2005: ”Tredje sammanhållningsrapporten: Mot ett nytt partnerskap för tillväxt, arbetstillfällen och sammanhållning” (KOM(2005) 192 slutlig, SEK(2005) 632),

kommissionens beslut av den 17 maj 2005 att i enlighet med artikel 265 första stycket i EG-fördraget rådfråga Regionkommittén i detta ärende,

ReK:s ordförandes beslut av den 19 maj 2005 att ge utskottet för territoriell sammanhållningspolitik i uppdrag att utarbeta ett yttrande i detta ärende;

”Tredje rapporten om ekonomisk och social sammanhållning – Ett nytt partnerskap för sammanhållning, konvergens, konkurrenskraft och samarbete” (KOM(2004) 107 slutlig), antagen av kommissionen den 18 februari 2004,

Regionkommitténs yttrande om ”Tredje rapporten om ekonomisk och social sammanhållning” (CdR 120/2004 fin) (1),

Regionkommitténs yttrande om ”Kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet – Bygga en gemensam framtid – utmaningar och budgetmedel i ett utvidgat EU 2007–2013” (CdR 162/2004 fin) (2),

Regionkommitténs yttrande om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF)” (CdR 233/2004 fin) (3),

Regionkommitténs yttrande om ”Förslag till rådets förordning om inrättandet av Sammanhållningsfonden” (CdR 234/2004 fin) (4),

Regionkommitténs yttrande om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska socialfonden för nästa programplaneringsperiod” (CdR 240/2004 fin) (5),

Regionkommitténs yttrande om ”Förslag till rådets förordning om allmänna bestämmelser för europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden” (CdR 232/2004 fin) (6),

det utkast till yttrande (CdR 141/2005 rév. 1) som antogs av utskottet för territoriell sammanhållningspolitik den 24 juni 2005 (föredragande: Michael Schneider, statssekreterare i Sachsen-Anhalts delstatsregering, med ansvar för federala frågor, DE–PPE).

Yttrandet antogs vid Regionkommittén 61:a plenarsession den 12–13 oktober 2005 (sammanträdet den 12 oktober).

Regionkommitténs synpunkter

I.   Fortsatta ekonomiska och sociala klyftor i den utvidgade unionen

| 1. | Regionkommittén anser att den tredje interimsrapporten är ett viktigt dokument för att fortsätta debatten om den framtida utformningen av sammanhållningspolitiken i Europa. |
| --- | --- |

1.

Regionkommittén anser att den tredje interimsrapporten är ett viktigt dokument för att fortsätta debatten om den framtida utformningen av sammanhållningspolitiken i Europa.

| 2. | Kommittén konstaterar att de regionala skillnaderna i den utvidgade unionen fortfarande är stora och att BNP i de tio mest välmående regionerna låg 153 % över BNP i de tio minst välmående regionerna. |
| --- | --- |

2.

Kommittén konstaterar att de regionala skillnaderna i den utvidgade unionen fortfarande är stora och att BNP i de tio mest välmående regionerna låg 153 % över BNP i de tio minst välmående regionerna.

| 3. | Kommittén konstaterar att totalt 64 regioner i unionen efter utvidgningen har en BNP som understiger 75 % av genomsnittet i gemenskapen och att detta även gäller 90 % av invånarna i de nya medlemsstaterna. |
| --- | --- |

3.

Kommittén konstaterar att totalt 64 regioner i unionen efter utvidgningen har en BNP som understiger 75 % av genomsnittet i gemenskapen och att detta även gäller 90 % av invånarna i de nya medlemsstaterna.

| 4. | Vi ställer därför återigen kravet att dessa regioner skall få särskilt stöd från EU:s strukturpolitiska medel. |
| --- | --- |

4.

Vi ställer därför återigen kravet att dessa regioner skall få särskilt stöd från EU:s strukturpolitiska medel.

| 5. | Vi vill peka på att 3,5 % av EU:s invånare lever i regioner som drabbas av den s.k. statistiska effekten, och understryker vårt krav på en rättvis gemensam lösning för dessa regioner, en lösning i överensstämmelse med konvergensmålen enligt den tredje sammanhållningsrapporten. |
| --- | --- |

5.

Vi vill peka på att 3,5 % av EU:s invånare lever i regioner som drabbas av den s.k. statistiska effekten, och understryker vårt krav på en rättvis gemensam lösning för dessa regioner, en lösning i överensstämmelse med konvergensmålen enligt den tredje sammanhållningsrapporten.

| 6. | Kommittén konstaterar också att 4 % av EU-invånarna lever i områden som på grund av sin positiva ekonomiska utveckling har överskridit 75-procentströskeln. Vi stöder dessa regioners krav på en rimlig övergångsfas till det nya konkurrensmålet. |
| --- | --- |

6.

Kommittén konstaterar också att 4 % av EU-invånarna lever i områden som på grund av sin positiva ekonomiska utveckling har överskridit 75-procentströskeln. Vi stöder dessa regioners krav på en rimlig övergångsfas till det nya konkurrensmålet.

| 7. | Kommittén stöder rapportens konstaterande att en högre och mer anpassad ökning av produktivitet och sysselsättning är nödvändig för att skapa konvergens, trots de senaste årens starka produktivitetstillväxt. |
| --- | --- |

7.

Kommittén stöder rapportens konstaterande att en högre och mer anpassad ökning av produktivitet och sysselsättning är nödvändig för att skapa konvergens, trots de senaste årens starka produktivitetstillväxt.

| 8. | Vi finner det oroande att de regionala skillnaderna har ökat i vissa medlemsstater och kräver i detta sammanhang kraftigare ansträngningar på både europeisk och nationell nivå. Vi vill samtidigt understryka att skillnaderna har minskat i EU sedan 1995 och att minskningen har skett snabbare mellan länder än mellan regioner. |
| --- | --- |

8.

Vi finner det oroande att de regionala skillnaderna har ökat i vissa medlemsstater och kräver i detta sammanhang kraftigare ansträngningar på både europeisk och nationell nivå. Vi vill samtidigt understryka att skillnaderna har minskat i EU sedan 1995 och att minskningen har skett snabbare mellan länder än mellan regioner.

| 9. | Kommittén vill understryka rapportens konstaterande att det i många nya medlemsstater kommer att behövas en kontinuerlig hög tillväxt under flera generationer om de nuvarande skillnaderna skall minskas. |
| --- | --- |

9.

Kommittén vill understryka rapportens konstaterande att det i många nya medlemsstater kommer att behövas en kontinuerlig hög tillväxt under flera generationer om de nuvarande skillnaderna skall minskas.

| 10. | Vi välkomnar därför rapportens konstaterande att behovet av en aktiv sammanhållningspolitik är uppenbart mot bakgrund av de nuvarande skillnadernas omfattning i EU. |
| --- | --- |

10.

Vi välkomnar därför rapportens konstaterande att behovet av en aktiv sammanhållningspolitik är uppenbart mot bakgrund av de nuvarande skillnadernas omfattning i EU.

| 11. | Vi vill i detta sammanhang påpeka att regioner med särskilda socioekonomiska problem också måste få stöd för att genomföra övergången till ett kunskapssamhälle. |
| --- | --- |

11.

Vi vill i detta sammanhang påpeka att regioner med särskilda socioekonomiska problem också måste få stöd för att genomföra övergången till ett kunskapssamhälle.

| 12. | Kommittén stöder kommissionens åsikt att en aktiv sammanhållningspolitik måste upprätthållas även utanför de minst välmående regionerna för att tillväxt och sysselsättning skall kunna främjas. |
| --- | --- |

12.

Kommittén stöder kommissionens åsikt att en aktiv sammanhållningspolitik måste upprätthållas även utanför de minst välmående regionerna för att tillväxt och sysselsättning skall kunna främjas.

| 13. | Kommittén framhåller att man måste föra en sammanhållningspolitik i regioner med naturbetingade strukturella nackdelar, t.ex. öar, bergsområden och glesbefolkade områden. |
| --- | --- |

13.

Kommittén framhåller att man måste föra en sammanhållningspolitik i regioner med naturbetingade strukturella nackdelar, t.ex. öar, bergsområden och glesbefolkade områden.

II.   EU:s sammanhållningspolitik och Lissabonagendan

| 14. | ReK välkomnar rapportens konstaterande att andelen åtgärder för att genomföra Lissabonagendan ligger över 50 % i många program. |
| --- | --- |

14.

ReK välkomnar rapportens konstaterande att andelen åtgärder för att genomföra Lissabonagendan ligger över 50 % i många program.

| 15. | Kommittén betonar programplaneringsprocessens roll för utveckling av centrala regionala stödområden och innovationsstrategier, och menar att lokala och regionala myndigheter bör få en starkare roll i genomförandet och tillämpningen av strukturfondsstödet. |
| --- | --- |

15.

Kommittén betonar programplaneringsprocessens roll för utveckling av centrala regionala stödområden och innovationsstrategier, och menar att lokala och regionala myndigheter bör få en starkare roll i genomförandet och tillämpningen av strukturfondsstödet.

| 16. | Kommittén välkomnar att man i många halvtidsöversyner har genomfört en starkare inriktning av strukturfondernas insatser på åtgärder för att främja tillväxt och sysselsättning. Vi vill emellertid samtidigt påpeka att förfarandena för att rikta om och finjustera strukturfondsprogrammen måste förenklas. |
| --- | --- |

16.

Kommittén välkomnar att man i många halvtidsöversyner har genomfört en starkare inriktning av strukturfondernas insatser på åtgärder för att främja tillväxt och sysselsättning. Vi vill emellertid samtidigt påpeka att förfarandena för att rikta om och finjustera strukturfondsprogrammen måste förenklas.

| 17. | Kommittén vill i detta sammanhang bekräfta sin kritik mot kommissionens aktuella förslag om att omarbeta förfarandet för tilldelning av medel till prestationsreserven och för hur rådet skall dela ut dessa till medlemsstaterna år 2011. Kommittén anser att det är medlemsstaterna som i nära samarbete med kommissionen bör bedöma resultaten i mitten av programplaneringsperioden och bevilja åtagandebemyndiganden för de operativa programmen och de prioriteringar som anses vara mest effektiva. |
| --- | --- |

17.

Kommittén vill i detta sammanhang bekräfta sin kritik mot kommissionens aktuella förslag om att omarbeta förfarandet för tilldelning av medel till prestationsreserven och för hur rådet skall dela ut dessa till medlemsstaterna år 2011. Kommittén anser att det är medlemsstaterna som i nära samarbete med kommissionen bör bedöma resultaten i mitten av programplaneringsperioden och bevilja åtagandebemyndiganden för de operativa programmen och de prioriteringar som anses vara mest effektiva.

| 18. | ReK instämmer i kommissionens bedömning att strukturfondsstödet fått en framgångsrik start i de nya medlemsstaterna och bekräftar sitt intresse av att absorptionstaket på 4 % bibehålls för strukturfondernas insatser i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

18.

ReK instämmer i kommissionens bedömning att strukturfondsstödet fått en framgångsrik start i de nya medlemsstaterna och bekräftar sitt intresse av att absorptionstaket på 4 % bibehålls för strukturfondernas insatser i medlemsstaterna.

| 19. | Kommittén konstaterar att endast nio av de tretton medlemsstater som åtminstone delvis faller under mål 1 har tagit hänsyn till additionalitetsprincipen. Vi vill påpeka att vid bedömning av additionaliteten i enlighet med artikel 11 i förordningen om allmänna bestämmelser för strukturfonderna (7) måste man beakta de för finansieringen relevanta allmänna makroekonomiska förhållandena, specifika ekonomiska förhållanden, privatiseringar och ovanligt höga offentliga utgifter för medlemsstatens strukturåtgärder under den föregående programperioden. Det skall också framhållas att strukturfonderna har en betydande hävstångseffekt i städer och på landsbygden vad gäller att upprätthålla en hög offentlig investeringsnivå som är förenlig med medlemsstaternas strävan efter sunda offentliga finanser. |
| --- | --- |

19.

Kommittén konstaterar att endast nio av de tretton medlemsstater som åtminstone delvis faller under mål 1 har tagit hänsyn till additionalitetsprincipen. Vi vill påpeka att vid bedömning av additionaliteten i enlighet med artikel 11 i förordningen om allmänna bestämmelser för strukturfonderna (7) måste man beakta de för finansieringen relevanta allmänna makroekonomiska förhållandena, specifika ekonomiska förhållanden, privatiseringar och ovanligt höga offentliga utgifter för medlemsstatens strukturåtgärder under den föregående programperioden. Det skall också framhållas att strukturfonderna har en betydande hävstångseffekt i städer och på landsbygden vad gäller att upprätthålla en hög offentlig investeringsnivå som är förenlig med medlemsstaternas strävan efter sunda offentliga finanser.

| 20. | Kommittén understryker därför sitt krav på att privata medel för medfinansiering även i framtiden skall räknas in för att pressen på de regionala och kommunala budgetarna inte skall bli ännu högre, samtidigt som man bibehåller en hög offentlig investeringsnivå på regional och lokal nivå. |
| --- | --- |

20.

Kommittén understryker därför sitt krav på att privata medel för medfinansiering även i framtiden skall räknas in för att pressen på de regionala och kommunala budgetarna inte skall bli ännu högre, samtidigt som man bibehåller en hög offentlig investeringsnivå på regional och lokal nivå.

III.   Sammanhållningspolitikens framtid och agendan för tillväxt och sysselsättning

| 21. | Regionkommittén konstaterar att dess syn på den framtida utformningen av strukturpolitiken i stor utsträckning stöds av Europaparlamentet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén. |
| --- | --- |

21.

Regionkommittén konstaterar att dess syn på den framtida utformningen av strukturpolitiken i stor utsträckning stöds av Europaparlamentet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén.

| 22. | Kommittén understryker att det är nödvändigt att mobilisera de lokala och regionala aktörerna för det framtida genomförandet av strukturpolitiken, och betonar åter sitt intresse av att även i framtiden delta aktivt i debatten om den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen genom att genomföra gemensamma evenemang och konferenser. |
| --- | --- |

22.

Kommittén understryker att det är nödvändigt att mobilisera de lokala och regionala aktörerna för det framtida genomförandet av strukturpolitiken, och betonar åter sitt intresse av att även i framtiden delta aktivt i debatten om den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen genom att genomföra gemensamma evenemang och konferenser.

| 23. | Efter rådets toppmöte den 16–17 juni ser vi med oro på att medlemsstaternas synpunkter på den framtida finansieringen av EU ännu ligger så långt i från varandra, och framför allt på att nästa stödperiod riskerar att inte få en smidig start genom att besluten försenas och att detta kan leda till ekonomisk instabilitet för de lokala och regionala myndigheterna i EU. Den aktuella krisen kommer också att få negativa ekonomiska konsekvenser, i synnerhet i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

23.

Efter rådets toppmöte den 16–17 juni ser vi med oro på att medlemsstaternas synpunkter på den framtida finansieringen av EU ännu ligger så långt i från varandra, och framför allt på att nästa stödperiod riskerar att inte få en smidig start genom att besluten försenas och att detta kan leda till ekonomisk instabilitet för de lokala och regionala myndigheterna i EU. Den aktuella krisen kommer också att få negativa ekonomiska konsekvenser, i synnerhet i medlemsstaterna.

| 24. | Kommittén uppmanar därför medlemsstaterna att fatta ett snabbt beslut om unionens framtida finansiering. |
| --- | --- |

24.

Kommittén uppmanar därför medlemsstaterna att fatta ett snabbt beslut om unionens framtida finansiering.

| 25. | Kommittén varnar för att förlora de sammanhållningspolitiska målen ur sikte om den allmänna nivån för statligt stöd sänks, och understryker åter sitt intresse av en balanserad och anpassad stödpolitik inom EU. I detta sammanhang måste slutsatserna från Europeiska rådet i Stockholm den 23–24 mars 2001 beaktas. |
| --- | --- |

25.

Kommittén varnar för att förlora de sammanhållningspolitiska målen ur sikte om den allmänna nivån för statligt stöd sänks, och understryker åter sitt intresse av en balanserad och anpassad stödpolitik inom EU. I detta sammanhang måste slutsatserna från Europeiska rådet i Stockholm den 23–24 mars 2001 beaktas.

| 26. | Regionkommittén välkomnar att de strategiska riktlinjerna för programplaneringen av de nya stödprogrammen lagts fram tidigt och hänvisar till att kommittén kommer att ta ställning till dem i ett separat yttrande. |
| --- | --- |

26.

Regionkommittén välkomnar att de strategiska riktlinjerna för programplaneringen av de nya stödprogrammen lagts fram tidigt och hänvisar till att kommittén kommer att ta ställning till dem i ett separat yttrande.

Bryssel den 12 oktober 2005

Regionkommitténs

ordförande

Peter STRAUB

---

(1)  EUT C 318, 22.12.2004, s. 1.

1

(2)  EUT C 164, 5.7.2005, s. 4.

2

(3)  EUT C 231, 20.9.2005, s. 19.

3

(4)  EUT C 231, 20.9.2005, s. 35

4

(5)  EUT C 164, 5.7.2005, s. 48

5

(6)  EUT C 231, 20.9.2005, s.1.

6

(7)  Rådets förordning (EG) nr 1260/1999 av den 21 juni 1999 om allmänna bestämmelser för strukturfonderna, EGT L 161, 26.6.1999, s. 1.

7

---

| 4.4.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 81/13 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 81/13

---

Yttrande från Regionkommittén om Integrerade riktlinjer för tillväxt och sysselsättning (2005–2008) – Meddelande från ordföranden, i överenskommelse med vice ordförande Günther Verheugen och kommissionsledamöterna Joaquín Almunia och Vladimír Špidla med Kommissionens rekommendation om allmänna riktlinjer för medlemsstaternas och gemenskapens ekonomiska politik (enligt artikel 99 i EG-fördraget) och ett förslag till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (enligt artikel 128 i EG-fördraget)

(2006/C 81/04)

REGIONKOMMITTÉN HAR AVGETT DETTA YTTRANDE

MED BEAKTANDE AV

de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning (2005–2008), med kommissionens rekommendation om allmänna riktlinjer för medlemsstaternas och gemenskapens ekonomiska politik (enligt artikel 99 i EG-fördraget) och ett förslag till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik, (KOM(2005) 141 slutlig – 2005/0057 (CNS)),

kommissionens beslut av den 12 april 2005 och rådets beslut av den 22 april 2005 att rådfråga Regionkommittén i detta ärende, i enlighet med artiklarna 265 och 128 i EG-fördraget,

ordförandens beslut av den 19 maj 2005 att ge utskottet för ekonomisk politik och socialpolitik i uppdrag att utarbeta ett yttrande i ärendet.

Regionkommitténs resolution om vitalisering av Lissabonstrategin av den 24 februari 2005,

det utkast till yttrande (CdR 147/2005 rév. 1) som antogs den 29 juni 2005 av Regionkommitténs utskott för ekonomisk politik och socialpolitik (föredragande: Pauliina Haijanen, fullmäktigeledamot i Egentliga Finlands förbund, ledamot av stadsfullmäktige i Letala (FI–PPE)).

Yttrandet antogs enhälligt vid Regionkommitténs 61:a plenarsession den 12–13 oktober 2005 (sammanträdet den 12 oktober).

1.   Regionkommitténs ståndpunkt

Allmänt

| 1.1 | Regionkommittén anser att de integrerade riktlinjernas fokusering på ökad tillväxt och sysselsättning måste ge möjlighet att uppnå målsättningen om förstärkt social sammanhållning samt ökad välfärd och livskvalitet för medborgarna. Förutsättningarna för detta är förbättrad konkurrenskraft och ökade investeringar samt ett fortsatt omfattande socialskydd. |
| --- | --- |

1.1

Regionkommittén anser att de integrerade riktlinjernas fokusering på ökad tillväxt och sysselsättning måste ge möjlighet att uppnå målsättningen om förstärkt social sammanhållning samt ökad välfärd och livskvalitet för medborgarna. Förutsättningarna för detta är förbättrad konkurrenskraft och ökade investeringar samt ett fortsatt omfattande socialskydd.

| 1.2 | Kommittén efterlyser än en gång ett intensivare och mer decentraliserat genomförande av Lissabonagendan, i enlighet med slutsatserna från Europeiska rådets möte i Lissabon: ”En fullständigt decentraliserad strategi [för genomförandet av Lissabonstrategin] i linje med subsidiaritetsprincipen kommer att tillämpas, där unionen, medlemsstaterna, de regionala och lokala nivåerna samt arbetsmarknadens parter och det civila samhället kommer att delta aktivt genom olika former av partnerskap.” |
| --- | --- |

1.2

Kommittén efterlyser än en gång ett intensivare och mer decentraliserat genomförande av Lissabonagendan, i enlighet med slutsatserna från Europeiska rådets möte i Lissabon: ”En fullständigt decentraliserad strategi [för genomförandet av Lissabonstrategin] i linje med subsidiaritetsprincipen kommer att tillämpas, där unionen, medlemsstaterna, de regionala och lokala nivåerna samt arbetsmarknadens parter och det civila samhället kommer att delta aktivt genom olika former av partnerskap.”

| 1.3 | Kommittén anser dock att de integrerade riktlinjerna utgör ett framsteg i fråga om metoder eftersom de beaktar komplementariteten mellan EU:s ekonomiska och sociala politikområden och uttrycker viljan att fortsätta förenklingen och förtydligandet av instrumenten för makroekonomiskt styre i EU. |
| --- | --- |

1.3

Kommittén anser dock att de integrerade riktlinjerna utgör ett framsteg i fråga om metoder eftersom de beaktar komplementariteten mellan EU:s ekonomiska och sociala politikområden och uttrycker viljan att fortsätta förenklingen och förtydligandet av instrumenten för makroekonomiskt styre i EU.

| 1.4 | En förbättring av tillväxten och sysselsättningen måste syfta till att upprätthålla och förbättra alla medborgares välfärd i hela EU, och göra det möjligt för dem att utveckla sin fulla potential i samhället. |
| --- | --- |

1.4

En förbättring av tillväxten och sysselsättningen måste syfta till att upprätthålla och förbättra alla medborgares välfärd i hela EU, och göra det möjligt för dem att utveckla sin fulla potential i samhället.

| 1.5 | Enligt kommittén bromsar en svag social utveckling på lång sikt även den ekonomiska tillväxten. |
| --- | --- |

1.5

Enligt kommittén bromsar en svag social utveckling på lång sikt även den ekonomiska tillväxten.

| 1.6 | Vid en granskning av samhällsutvecklingen på internationell nivå utgör löneutvecklingen ett viktigt mått. |
| --- | --- |

1.6

Vid en granskning av samhällsutvecklingen på internationell nivå utgör löneutvecklingen ett viktigt mått.

| 1.7 | Kommittén anser att dess förslag om att bedöma det mervärde som decentraliseringen av förvaltningen medför och om att säkerställa de lokala och regionala myndigheternas medverkan i utformningen och genomförandet av riktlinjerna inte har omsatts i praktiken i tillräckligt stor utsträckning. |
| --- | --- |

1.7

Kommittén anser att dess förslag om att bedöma det mervärde som decentraliseringen av förvaltningen medför och om att säkerställa de lokala och regionala myndigheternas medverkan i utformningen och genomförandet av riktlinjerna inte har omsatts i praktiken i tillräckligt stor utsträckning.

| 1.8 | ReK betonar sin vilja att aktivt delta i den nya Lissabonprocessen och varje år bidra till vårtoppmötet i Europeiska rådet. Vi anser att ett ökat deltagande från de regionala och lokala myndigheternas sida i förvaltningscykeln på EU-nivå kommer att skapa möjligheter till aktiva partnerskap inom EU:s beslutsprocess och öka medvetenheten med avseende på den regionala dimensionen. |
| --- | --- |

1.8

ReK betonar sin vilja att aktivt delta i den nya Lissabonprocessen och varje år bidra till vårtoppmötet i Europeiska rådet. Vi anser att ett ökat deltagande från de regionala och lokala myndigheternas sida i förvaltningscykeln på EU-nivå kommer att skapa möjligheter till aktiva partnerskap inom EU:s beslutsprocess och öka medvetenheten med avseende på den regionala dimensionen.

2.   Regionkommitténs rekommendationer

Kommitténs bedömning

| 2.1 | Regionkommittén anser att det är viktigt att de lokala och regionala myndigheterna aktivt deltar i det praktiska genomförandet av de integrerade riktlinjerna, och föreslår att man även skapar förutsättningar för de lokala och regionala myndigheterna att framföra sin ståndpunkt i samband med utformningen och översynen av riktlinjerna. |
| --- | --- |

2.1

Regionkommittén anser att det är viktigt att de lokala och regionala myndigheterna aktivt deltar i det praktiska genomförandet av de integrerade riktlinjerna, och föreslår att man även skapar förutsättningar för de lokala och regionala myndigheterna att framföra sin ståndpunkt i samband med utformningen och översynen av riktlinjerna.

| 2.2 | Det är också viktigt att förbättra kommunernas och regionernas möjligheter att skapa och förstärka förutsättningarna för den ekonomiska verksamhet som ligger till grund för deras livskraft. Ett alternativ är att utveckla de tjänster som kommunerna och regionerna tillhandahåller. |
| --- | --- |

2.2

Det är också viktigt att förbättra kommunernas och regionernas möjligheter att skapa och förstärka förutsättningarna för den ekonomiska verksamhet som ligger till grund för deras livskraft. Ett alternativ är att utveckla de tjänster som kommunerna och regionerna tillhandahåller.

| 2.3 | De kommunala och regionala tjänsterna måste bli lönsammare och mer konkurrenskraftiga. Därför måste tillhandahållandet av tjänster underlättas genom att man avskaffar reglering och andra hinder som bromsar innovation och kreativitet vid utvecklingen av konkurrenskraftiga offentliga tjänster, förutsatt att nationella och europeiska minimikrav respekteras. |
| --- | --- |

2.3

De kommunala och regionala tjänsterna måste bli lönsammare och mer konkurrenskraftiga. Därför måste tillhandahållandet av tjänster underlättas genom att man avskaffar reglering och andra hinder som bromsar innovation och kreativitet vid utvecklingen av konkurrenskraftiga offentliga tjänster, förutsatt att nationella och europeiska minimikrav respekteras.

| 2.4 | Vid utvidgningen och fördjupningen av inre marknaden för tjänster bör särskild uppmärksamhet fästas vid utbudet av tjänster i svårtillgängliga och glest befolkade områden. För att inre marknaden skall kunna fungera effektivt är det nödvändigt att förtydliga definitionen av begreppen ”allmänt ekonomiskt intresse” och ”tjänster av allmänt intresse”. |
| --- | --- |

2.4

Vid utvidgningen och fördjupningen av inre marknaden för tjänster bör särskild uppmärksamhet fästas vid utbudet av tjänster i svårtillgängliga och glest befolkade områden. För att inre marknaden skall kunna fungera effektivt är det nödvändigt att förtydliga definitionen av begreppen ”allmänt ekonomiskt intresse” och ”tjänster av allmänt intresse”.

| 2.5 | Den sociala dialogen måste utvecklas så att arbetsmarknadsparterna på ett dynamiskt sätt kan bidra till reformerna. |
| --- | --- |

2.5

Den sociala dialogen måste utvecklas så att arbetsmarknadsparterna på ett dynamiskt sätt kan bidra till reformerna.

De integrerade riktlinjerna och nationella reformprogrammen

| 2.6 | För att öka de regionala och lokala myndigheternas, arbetsmarknadens parters och det civila samhällets engagemang föreslår Regionkommittén att de integrerade riktlinjerna i fortsättningen omfattar utformningen av konkreta mål med lokal och regional inriktning. |
| --- | --- |

2.6

För att öka de regionala och lokala myndigheternas, arbetsmarknadens parters och det civila samhällets engagemang föreslår Regionkommittén att de integrerade riktlinjerna i fortsättningen omfattar utformningen av konkreta mål med lokal och regional inriktning.

| 2.7 | Det är viktigt att medlemsstaterna ges tillräckligt med tid för att utarbeta de nationella reformprogrammen i samråd med kommunerna och regionerna, varför ReK föreslår att kommissionen upprättar ett riktgivande tidsschema även för detta skede av riktlinjeprocessen. |
| --- | --- |

2.7

Det är viktigt att medlemsstaterna ges tillräckligt med tid för att utarbeta de nationella reformprogrammen i samråd med kommunerna och regionerna, varför ReK föreslår att kommissionen upprättar ett riktgivande tidsschema även för detta skede av riktlinjeprocessen.

| 2.8 | ReK föreslår en mer konkret formulering för att stärka det föreslagna partnerskapet med kommunerna och regionerna. Förutom i riktlinjerna bör detta beaktas särskilt vid utarbetandet av strategierna för Europeiska socialfonden. Dessa strategier bör stödja det partnerskap som föreslås i riktlinjerna samt utvecklingen av nya rutiner för samarbete mellan olika förvaltningsområden och arbetsmarknadsparterna. |
| --- | --- |

2.8

ReK föreslår en mer konkret formulering för att stärka det föreslagna partnerskapet med kommunerna och regionerna. Förutom i riktlinjerna bör detta beaktas särskilt vid utarbetandet av strategierna för Europeiska socialfonden. Dessa strategier bör stödja det partnerskap som föreslås i riktlinjerna samt utvecklingen av nya rutiner för samarbete mellan olika förvaltningsområden och arbetsmarknadsparterna.

| 2.9 | Kommittén föreslår att medborgarna informeras om utarbetandet av riktlinjerna och de nationella reformprogrammen på ett sådant sätt att den europeiska karaktären hos målen och reformbehoven betonas och så att även medborgarsamhället i hela unionen engageras i utformningen av nya mål och åtgärder. |
| --- | --- |

2.9

Kommittén föreslår att medborgarna informeras om utarbetandet av riktlinjerna och de nationella reformprogrammen på ett sådant sätt att den europeiska karaktären hos målen och reformbehoven betonas och så att även medborgarsamhället i hela unionen engageras i utformningen av nya mål och åtgärder.

| 2.10 | Man måste se till att utarbetandet av reformprogrammet ses mot bakgrund av målen för sammanhållnings- och socialfonderna, planerna för social integration och processerna i anslutning till gemenskapens yrkesutbildningspolitik. |
| --- | --- |

2.10

Man måste se till att utarbetandet av reformprogrammet ses mot bakgrund av målen för sammanhållnings- och socialfonderna, planerna för social integration och processerna i anslutning till gemenskapens yrkesutbildningspolitik.

| 2.11 | Det är viktigt att man gör en bedömning av i vilken grad det är realistiskt att avskaffa det statliga stödet i glest befolkade områden där det inte finns några privata tjänster som konkurrerar med de offentligt finansierade tjänsterna. |
| --- | --- |

2.11

Det är viktigt att man gör en bedömning av i vilken grad det är realistiskt att avskaffa det statliga stödet i glest befolkade områden där det inte finns några privata tjänster som konkurrerar med de offentligt finansierade tjänsterna.

| 2.12 | Regionkommittén påminner om att satsningen på att utveckla de mänskliga resurserna är en avgörande faktor som gagnar den ekonomiska tillväxten och sysselsättningen på många sätt, bland annat genom att den främjar innovationer och ibruktagandet av dessa samt genom att den hjälper anställda och organisationer att anpassa sig till de utmaningar som förändringarna innebär. |
| --- | --- |

2.12

Regionkommittén påminner om att satsningen på att utveckla de mänskliga resurserna är en avgörande faktor som gagnar den ekonomiska tillväxten och sysselsättningen på många sätt, bland annat genom att den främjar innovationer och ibruktagandet av dessa samt genom att den hjälper anställda och organisationer att anpassa sig till de utmaningar som förändringarna innebär.

| 2.13 | ReK rekommenderar medlemsstaterna att uppmuntra de lokala och regionala förvaltningarna att dra lärdom av andra EU-länders erfarenheter av att förnya systemen för tillhandahållande av tjänster i olika typer av kommuner och regioner. |
| --- | --- |

2.13

ReK rekommenderar medlemsstaterna att uppmuntra de lokala och regionala förvaltningarna att dra lärdom av andra EU-länders erfarenheter av att förnya systemen för tillhandahållande av tjänster i olika typer av kommuner och regioner.

| 2.14 | ReK föreslår att man utreder hur lönesystemen kan utvecklas så att de bättre beaktar de regionala produktivitetsskillnaderna. |
| --- | --- |

2.14

ReK föreslår att man utreder hur lönesystemen kan utvecklas så att de bättre beaktar de regionala produktivitetsskillnaderna.

| 2.15 | Det är viktigt att de lokala och regionala myndigheternas kapacitet att konkurrera om kvalificerad arbetskraft på allvar tas i beaktande vid utarbetandet av de nationella reformprogrammen samt att man tryggar kapaciteten att upprätthålla den äldre personalens arbetshälsa och motivation. |
| --- | --- |

2.15

Det är viktigt att de lokala och regionala myndigheternas kapacitet att konkurrera om kvalificerad arbetskraft på allvar tas i beaktande vid utarbetandet av de nationella reformprogrammen samt att man tryggar kapaciteten att upprätthålla den äldre personalens arbetshälsa och motivation.

| 2.16 | Kommittén betonar att utbildningspolitiken utgör en av grundpelarna i det demokratiska samhället och har till uppgift att utveckla de mänskliga resurserna. |
| --- | --- |

2.16

Kommittén betonar att utbildningspolitiken utgör en av grundpelarna i det demokratiska samhället och har till uppgift att utveckla de mänskliga resurserna.

| 2.17 | ReK betonar också de lokala och regionala aktörernas roll vid bedömningen av efterfrågan och utbudet i fråga om arbetskraft och utbildning samt vid samordningen av informationen, och föreslår att man samlar in exempel på goda lösningar på detta område. |
| --- | --- |

2.17

ReK betonar också de lokala och regionala aktörernas roll vid bedömningen av efterfrågan och utbudet i fråga om arbetskraft och utbildning samt vid samordningen av informationen, och föreslår att man samlar in exempel på goda lösningar på detta område.

| 2.18 | Regionkommittén anser att det är viktigt att man utvecklar övergripande examina som möjliggör en övergång från en uppgift till en annan med hjälp av fortbildning. |
| --- | --- |

2.18

Regionkommittén anser att det är viktigt att man utvecklar övergripande examina som möjliggör en övergång från en uppgift till en annan med hjälp av fortbildning.

| 2.19 | Kommittén framhåller den nationella beslutsbefogenheten och konstaterar att de nationella behoven bör beaktas vid tillhandahållandet av utbildningstjänster och då man utvecklar ett system för jämförelse av yrkeskompetens. |
| --- | --- |

2.19

Kommittén framhåller den nationella beslutsbefogenheten och konstaterar att de nationella behoven bör beaktas vid tillhandahållandet av utbildningstjänster och då man utvecklar ett system för jämförelse av yrkeskompetens.

| 2.20 | En höjning av sysselsättningsgraden samt livslångt lärande förutsätter ett tillräckligt omfattande nätverk av utbildningstjänster, som reagerar flexibelt på efterfrågan. Ett sådant nätverk kan delvis skapas med hjälp av distansundervisning. Gränsdragningen mellan arbetsmarknadspolitisk utbildning och yrkesutbildning bör klarläggas och överlappningar avlägsnas. |
| --- | --- |

2.20

En höjning av sysselsättningsgraden samt livslångt lärande förutsätter ett tillräckligt omfattande nätverk av utbildningstjänster, som reagerar flexibelt på efterfrågan. Ett sådant nätverk kan delvis skapas med hjälp av distansundervisning. Gränsdragningen mellan arbetsmarknadspolitisk utbildning och yrkesutbildning bör klarläggas och överlappningar avlägsnas.

| 2.21 | Kommittén föreslår att man utvecklar flexibla studieformer utgående från de ungas och vuxnas behov samt att man främjar utbildning inom ramen för arbetet. Vid utvecklingen av utbildningsformerna bör man koordinera arbetsgivarnas och de anställdas behov och möjligheter samt beakta företagarnas särskilda utbildningsbehov. |
| --- | --- |

2.21

Kommittén föreslår att man utvecklar flexibla studieformer utgående från de ungas och vuxnas behov samt att man främjar utbildning inom ramen för arbetet. Vid utvecklingen av utbildningsformerna bör man koordinera arbetsgivarnas och de anställdas behov och möjligheter samt beakta företagarnas särskilda utbildningsbehov.

| 2.22 | ReK stöder främjandet av en livscykelinriktad syn på arbete och utvecklingen av en arbetsmarknad som är öppen för alla, men betonar att man inte får ålägga kommunerna och regionerna ytterligare uppgifter utan att förse dem med de resurser som uppgifterna kräver. Reformer bör inte genomföras på ett sätt som innebär att tjänster eller personal inom den lokala eller regionala förvaltningen behandlas sämre än inom andra sektorer. |
| --- | --- |

2.22

ReK stöder främjandet av en livscykelinriktad syn på arbete och utvecklingen av en arbetsmarknad som är öppen för alla, men betonar att man inte får ålägga kommunerna och regionerna ytterligare uppgifter utan att förse dem med de resurser som uppgifterna kräver. Reformer bör inte genomföras på ett sätt som innebär att tjänster eller personal inom den lokala eller regionala förvaltningen behandlas sämre än inom andra sektorer.

| 2.23 | Regionkommittén anser att det är viktigt att man utvecklar och förstärker åtgärder för att integrera invandrare i samhället och arbetslivet, och föreslår att man förbättrar informationen om forskningsresultat och goda lösningar på området integration. |
| --- | --- |

2.23

Regionkommittén anser att det är viktigt att man utvecklar och förstärker åtgärder för att integrera invandrare i samhället och arbetslivet, och föreslår att man förbättrar informationen om forskningsresultat och goda lösningar på området integration.

| 2.24 | Kommittén skulle välkomna metoder för att låta arbetsgivare som rekryterar utländsk arbetskraft delta i planeringen och finansieringen av åtgärder som främjar integrationen samt föreslår att man utvecklar samarbetet med de lokala och regionala myndigheterna på detta område. |
| --- | --- |

2.24

Kommittén skulle välkomna metoder för att låta arbetsgivare som rekryterar utländsk arbetskraft delta i planeringen och finansieringen av åtgärder som främjar integrationen samt föreslår att man utvecklar samarbetet med de lokala och regionala myndigheterna på detta område.

| 2.25 | Regionkommittén betonar vikten av att utveckla åtgärder som förbättrar kapaciteten att förutse globaliseringens inverkan på näringslivet i ett område, åtgärder som hjälper företag att anpassa sig och bibehålla sin konkurrenskraft samt åtgärder som underlättar omskolning och återanställning av arbetstagare i samband med att ett företag läggs ned eller omlokaliseras. |
| --- | --- |

2.25

Regionkommittén betonar vikten av att utveckla åtgärder som förbättrar kapaciteten att förutse globaliseringens inverkan på näringslivet i ett område, åtgärder som hjälper företag att anpassa sig och bibehålla sin konkurrenskraft samt åtgärder som underlättar omskolning och återanställning av arbetstagare i samband med att ett företag läggs ned eller omlokaliseras.

Bryssel den 12 oktober 2005

Regionkommitténs

ordförande

Peter STRAUB

---

| 4.4.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 81/16 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 81/16

---

Yttrande från Regionkommittén om ”Meddelande från kommissionen – Att mobilisera Europas intellektuella resurser: skapa möjligheter för universiteten att lämna sitt fulla bidrag till Lissabonstrategin”

(2006/C 81/05)

REGIONKOMMITTÉN HAR AVGETT DETTA YTTRANDE

MED BEAKTANDE AV

”Meddelande från kommissionen – Att mobilisera Europas intellektuella resurser: skapa möjligheter för universiteten att lämna sitt fulla bidrag till Lissabonstrategin” (KOM(2005) 152 slutlig),

kommissionens beslut av den 3 juni 2005 att i enlighet med artikel 265 första stycket i EG-fördraget rådfråga Regionkommittén i detta ärende,

Regionkommitténs presidiums beslut av den 12 april 2005 att ge utskottet för kultur och utbildning i uppdrag att utarbeta ett yttrande i ärendet,

beslutet av Europeiska rådet i Lissabon att godkänna planerna på ett europeiskt område för forskningsverksamhet, och på så vis skapa en grund för en gemensam politik för vetenskap och teknik inom Europeiska unionen,

Regionkommitténs yttrande om ”Halvtidsöversynen av Lissabonstrategin” (CdR 152/2004 fin), (1)

Meddelande från kommissionen: ”Universitetens roll i kunskapens Europa” (2), och ReK:s förberedande yttrande om ”Universitetens roll i den lokala och regionala utvecklingen i kunskapens Europa” (CdR 89/2003 fin) (3),

Regionkommitténs yttrande om ”Integrerat handlingsprogram inom livslångt lärande” (CdR 258/2004 fin),

det utkast till yttrande (CdR 154/2005 rév. 1) som antogs av utskottet för kultur och utbildning den 11 juli 2005; föredragande: Gerd Harms, statssekreterare i Brandenburgs delstatsregering med ansvar för federala frågor och Europafrågor (DE–PSE),

och av följande skäl:

| 1. | Det är ofrånkomligt att betrakta kommissionens meddelande inom ramen för den övergripande strategin ”Tillväxt genom kunskap”. Bildning, utbildning och forskning utgör grunderna för samhällets innovationsförmåga. De mål som sätts upp inom Lissabonstrategin kan bara nås i global konkurrens där forskning och utbildning spelar en nyckelroll. Detta medför också att högskolorna tilldelas en central roll i Lissabonprocessen. |
| --- | --- |

1.

Det är ofrånkomligt att betrakta kommissionens meddelande inom ramen för den övergripande strategin ”Tillväxt genom kunskap”. Bildning, utbildning och forskning utgör grunderna för samhällets innovationsförmåga. De mål som sätts upp inom Lissabonstrategin kan bara nås i global konkurrens där forskning och utbildning spelar en nyckelroll. Detta medför också att högskolorna tilldelas en central roll i Lissabonprocessen.

| 2. | Om 20 år kommer endast 5 % av världens befolkning att leva och arbeta i Europa, jämfört med 52 % i Asien. Dessa siffror visar hur angeläget det är med genomgripande åtgärder för att göra det europeiska utbildnings- och forskningssystemet attraktivare. Attraktiv högskoleutbildning är en viktig faktor i kampen om de mest kvalificerade intellektuella krafterna, och Europa behöver dem för att säkra sin framtid. |
| --- | --- |

2.

Om 20 år kommer endast 5 % av världens befolkning att leva och arbeta i Europa, jämfört med 52 % i Asien. Dessa siffror visar hur angeläget det är med genomgripande åtgärder för att göra det europeiska utbildnings- och forskningssystemet attraktivare. Attraktiv högskoleutbildning är en viktig faktor i kampen om de mest kvalificerade intellektuella krafterna, och Europa behöver dem för att säkra sin framtid.

| 3. | Tillgång till så omfattande utbildning som möjligt är inte bara en framtidsresurs i kunskapens Europa, utan samtidigt en grund för social sammanhållning i de olika europeiska samhällena och i Europa som helhet. Att komma till rätta med utbildningshinder, att skapa valmöjligheter med avseende på livslångt lärande för alla och att höja utbildningsväsendets kvalitet är betydande utmaningar för aktörer på alla nivåer. |
| --- | --- |

3.

Tillgång till så omfattande utbildning som möjligt är inte bara en framtidsresurs i kunskapens Europa, utan samtidigt en grund för social sammanhållning i de olika europeiska samhällena och i Europa som helhet. Att komma till rätta med utbildningshinder, att skapa valmöjligheter med avseende på livslångt lärande för alla och att höja utbildningsväsendets kvalitet är betydande utmaningar för aktörer på alla nivåer.

| 4. | I samband med förnyelsen av Lissabonstrategin har kommissionen föreslagit ett åtgärdspaket för att aktivt ta sig an dessa utmaningar. Sjunde ramprogrammet för forskning utgör en viktig byggsten i de insatser som faller inom kommissionens ansvarsområde. Men för att den potential som kommissionen nämner skall kunna integreras i den europeiska innovationsprocessen är det nödvändigt med reformer inom grundutbildnings- och högskolesektorn. |
| --- | --- |

4.

I samband med förnyelsen av Lissabonstrategin har kommissionen föreslagit ett åtgärdspaket för att aktivt ta sig an dessa utmaningar. Sjunde ramprogrammet för forskning utgör en viktig byggsten i de insatser som faller inom kommissionens ansvarsområde. Men för att den potential som kommissionen nämner skall kunna integreras i den europeiska innovationsprocessen är det nödvändigt med reformer inom grundutbildnings- och högskolesektorn.

| 5. | Europas regioner har ett särskilt ansvar i denna process, och de förfogar över en betydande kompetens inom forskarutbildning och forskning. Regionkommittén vill peka på lokala och regionala myndigheters särskilda roll, inte minst som kommunikationskanal för alla medborgare. Lokala och regionala myndigheter kan även bistå vid nätverkssamarbete så att samverkanseffekter kan skapas mellan de olika aktörerna. Utvecklingen i Europas regioner är till stor del beroende av att man utnyttjar den potential som finns inom vetenskap, forskning och innovation. Och arbetet med att stärka denna potential kan endast utformas i samarbete med regionerna. |
| --- | --- |

5.

Europas regioner har ett särskilt ansvar i denna process, och de förfogar över en betydande kompetens inom forskarutbildning och forskning. Regionkommittén vill peka på lokala och regionala myndigheters särskilda roll, inte minst som kommunikationskanal för alla medborgare. Lokala och regionala myndigheter kan även bistå vid nätverkssamarbete så att samverkanseffekter kan skapas mellan de olika aktörerna. Utvecklingen i Europas regioner är till stor del beroende av att man utnyttjar den potential som finns inom vetenskap, forskning och innovation. Och arbetet med att stärka denna potential kan endast utformas i samarbete med regionerna.

Yttrandet antogs enhälligt vid Regionkommitténs 61:a plenarsession den 12–13 oktober 2005 (sammanträdet den 12 oktober).

1.   Regionkommitténs synpunkter och rekommendationer

Allmänna kommentarer

| 1.1 | Regionkommittén välkomnar Europeiska kommissionens meddelande ”Att mobilisera Europas intellektuella resurser: skapa möjligheter för universiteten att lämna sitt fulla bidrag till Lissabonstrategin”, och ser detta meddelande som en viktig impuls för en nödvändig alleuropeisk debatt om en förbättrad högskoleutbildning. |
| --- | --- |

1.1

Regionkommittén välkomnar Europeiska kommissionens meddelande ”Att mobilisera Europas intellektuella resurser: skapa möjligheter för universiteten att lämna sitt fulla bidrag till Lissabonstrategin”, och ser detta meddelande som en viktig impuls för en nödvändig alleuropeisk debatt om en förbättrad högskoleutbildning.

| 1.2 | Vi vill på nytt framhålla mångfalden inom Europas högskole- och universitetslandskap, som i meddelandet innefattas i beteckningen ”universitet”. I samma vida bemärkelse används i det här yttrandet i stället beteckningen ”högskolor”. |
| --- | --- |

1.2

Vi vill på nytt framhålla mångfalden inom Europas högskole- och universitetslandskap, som i meddelandet innefattas i beteckningen ”universitet”. I samma vida bemärkelse används i det här yttrandet i stället beteckningen ”högskolor”.

| 1.3 | Kommittén delar kommissionens åsikt att framtida tillväxt och socialt välstånd i allt högre grad kommer att vara beroende av kunskapsintensiva industrigrenar och tjänster samt att det för allt fler jobb ställs krav på högskoleexamen. |
| --- | --- |

1.3

Kommittén delar kommissionens åsikt att framtida tillväxt och socialt välstånd i allt högre grad kommer att vara beroende av kunskapsintensiva industrigrenar och tjänster samt att det för allt fler jobb ställs krav på högskoleexamen.

| 1.4 | Vi inser att den europeiska högskolepolitiken måste förändras i grunden och inriktas mer på lokala och regionala behov. Men den måste samtidigt möjliggöra internationellt konkurrenskraftig forskning och utbildning. |
| --- | --- |

1.4

Vi inser att den europeiska högskolepolitiken måste förändras i grunden och inriktas mer på lokala och regionala behov. Men den måste samtidigt möjliggöra internationellt konkurrenskraftig forskning och utbildning.

| 1.5 | I detta sammanhang vill vi också påpeka att Europa har framstående högskolor som även med internationell måttstock uppnår enastående resultat både i utbildningen av blivande forskare och inom själva forskningen. Å andra sidan har många högskolor ännu inte förmått utveckla hela sin potential, vilket kommissionen också nämner i sitt meddelande. |
| --- | --- |

1.5

I detta sammanhang vill vi också påpeka att Europa har framstående högskolor som även med internationell måttstock uppnår enastående resultat både i utbildningen av blivande forskare och inom själva forskningen. Å andra sidan har många högskolor ännu inte förmått utveckla hela sin potential, vilket kommissionen också nämner i sitt meddelande.

| 1.6 | Vi ser positivt på det entydiga uttalandet om subsidiaritetsprincipen. Utöver detta vill vi dock betona regionernas ansvar enligt vitboken om styrelseformerna i EU från 2001 och förslaget till konstitution för Europa. |
| --- | --- |

1.6

Vi ser positivt på det entydiga uttalandet om subsidiaritetsprincipen. Utöver detta vill vi dock betona regionernas ansvar enligt vitboken om styrelseformerna i EU från 2001 och förslaget till konstitution för Europa.

| 1.7 | Med eftertryck konstaterar vi att universitetsutbildningen inte bara får ses ur ekonomisk synvinkel. Den skapar också ett socialt och kulturellt mervärde som undandrar sig en ekonomisk bedömning men som trots detta utgör grunden för ett utvecklat samhälle. |
| --- | --- |

1.7

Med eftertryck konstaterar vi att universitetsutbildningen inte bara får ses ur ekonomisk synvinkel. Den skapar också ett socialt och kulturellt mervärde som undandrar sig en ekonomisk bedömning men som trots detta utgör grunden för ett utvecklat samhälle.

| 1.8 | Kommittén framhåller att de ambitiösa mål som meddelandet baseras på endast kan uppnås om grunden för detta läggs inom den allmänna skol- och förskoleutbildningen. Vi inser också den regionala nivåns särskilda ansvar på detta område. |
| --- | --- |

1.8

Kommittén framhåller att de ambitiösa mål som meddelandet baseras på endast kan uppnås om grunden för detta läggs inom den allmänna skol- och förskoleutbildningen. Vi inser också den regionala nivåns särskilda ansvar på detta område.

| 1.9 | Som ett led i att nå Lissabonstrategins mål bör universitet och högskolor involveras starkare i initiativet livslångt lärande. |
| --- | --- |

1.9

Som ett led i att nå Lissabonstrategins mål bör universitet och högskolor involveras starkare i initiativet livslångt lärande.

| 1.10 | Enligt kommittén är flexibla strukturer det mest effektiva svaret på snabbt föränderliga krav på högskoleutbildningen från samhällets sida. Att bygga upp dessa strukturer är först och främst en uppgift för högskolorna. Det är dock de regionala och nationella nivåernas ansvar att skapa förutsättningar för flexibilitet genom att avveckla rättsliga hinder och ställa erforderliga medel till förfogande. |
| --- | --- |

1.10

Enligt kommittén är flexibla strukturer det mest effektiva svaret på snabbt föränderliga krav på högskoleutbildningen från samhällets sida. Att bygga upp dessa strukturer är först och främst en uppgift för högskolorna. Det är dock de regionala och nationella nivåernas ansvar att skapa förutsättningar för flexibilitet genom att avveckla rättsliga hinder och ställa erforderliga medel till förfogande.

| 1.11 | Vi beklagar att Europeiska kommissionen inte har varit i stånd att utarbeta ett meddelande som rör alla aspekter på EU:s högskolepolitik och som stämts av mellan olika interna avdelningar och även inbegriper forskningen. Det europeiska forskningsområdet och kommissionens förslag om ”kunskapsbaserade regioner” i anslutning till sjunde forskningsramprogrammet utgör viktiga referenspunkter för det europeiska högskoleväsendet, framför allt när det gäller att förverkliga Lissabonmålen. |
| --- | --- |

1.11

Vi beklagar att Europeiska kommissionen inte har varit i stånd att utarbeta ett meddelande som rör alla aspekter på EU:s högskolepolitik och som stämts av mellan olika interna avdelningar och även inbegriper forskningen. Det europeiska forskningsområdet och kommissionens förslag om ”kunskapsbaserade regioner” i anslutning till sjunde forskningsramprogrammet utgör viktiga referenspunkter för det europeiska högskoleväsendet, framför allt när det gäller att förverkliga Lissabonmålen.

| 1.12 | Kommittén konstaterar att kopplingen mellan forskning, utbildning av blivande forskare och kvalifikationer går förlorad på grund av att forskningsområdet har skiljts ut. Detsamma gäller kopplingen mellan forskning inom och utanför högskolorna. |
| --- | --- |

1.12

Kommittén konstaterar att kopplingen mellan forskning, utbildning av blivande forskare och kvalifikationer går förlorad på grund av att forskningsområdet har skiljts ut. Detsamma gäller kopplingen mellan forskning inom och utanför högskolorna.

2.   Allt större utmaningar

| 2.1 | Regionkommittén delar kommissionens farhågor om att utbildningsresurserna inte utvecklas i tillräcklig omfattning i de europeiska länderna, och anser att kommissionens analys erbjuder viktiga utgångspunkter för nödvändiga förändringar. |
| --- | --- |

2.1

Regionkommittén delar kommissionens farhågor om att utbildningsresurserna inte utvecklas i tillräcklig omfattning i de europeiska länderna, och anser att kommissionens analys erbjuder viktiga utgångspunkter för nödvändiga förändringar.

| 2.2 | Enligt kommitténs uppfattning ger emellertid den statistik som används i meddelandet en snedvriden bild av den faktiska situationen i många europeiska länder. I synnerhet innefattar den låga andelen utexaminerade och studerande vid högskolorna inte det stora antalet studerande vid fackinriktade gymnasieutbildningar och andra yrkesutbildningar, medan jämförbara utbildningar i Nordamerika och Asien däremot tillhandahålls inom ramen för högskolorna. |
| --- | --- |

2.2

Enligt kommitténs uppfattning ger emellertid den statistik som används i meddelandet en snedvriden bild av den faktiska situationen i många europeiska länder. I synnerhet innefattar den låga andelen utexaminerade och studerande vid högskolorna inte det stora antalet studerande vid fackinriktade gymnasieutbildningar och andra yrkesutbildningar, medan jämförbara utbildningar i Nordamerika och Asien däremot tillhandahålls inom ramen för högskolorna.

| 2.3 | Vi instämmer i kommissionens analys av de faktorer som hindrar en dynamisk utveckling av högskolesektorn, särskilt den uppenbara tendensen att avskärma högskolorna från näringsliv och samhälle, överregleringen av systemet genom statliga förhandskontroller samt den europeiska högskolesektorns relativa fattigdom till följd av beroendet av statliga medel. |
| --- | --- |

2.3

Vi instämmer i kommissionens analys av de faktorer som hindrar en dynamisk utveckling av högskolesektorn, särskilt den uppenbara tendensen att avskärma högskolorna från näringsliv och samhälle, överregleringen av systemet genom statliga förhandskontroller samt den europeiska högskolesektorns relativa fattigdom till följd av beroendet av statliga medel.

| 2.4 | Vi vill dock understryka att kvaliteten på europeiska högskoleinrättningar i regel är god, och att en rad högskolor redan för många år sedan har genomfört de nödvändiga förändringar som beskrivs i meddelandet – eller åtminstone är på väg att genomföra dessa – även om det ofta sker utan medveten anknytning till Lissabonmålen. Det finns visserligen också flera högskolor för vilka Bolognaprocessen fortfarande är ett främmande ord, men detta får inte leda till ett generellt sett negativt omdöme om Europas högskolor. |
| --- | --- |

2.4

Vi vill dock understryka att kvaliteten på europeiska högskoleinrättningar i regel är god, och att en rad högskolor redan för många år sedan har genomfört de nödvändiga förändringar som beskrivs i meddelandet – eller åtminstone är på väg att genomföra dessa – även om det ofta sker utan medveten anknytning till Lissabonmålen. Det finns visserligen också flera högskolor för vilka Bolognaprocessen fortfarande är ett främmande ord, men detta får inte leda till ett generellt sett negativt omdöme om Europas högskolor.

| 2.5 | Kommittén stöder Bolognaprocessens ansatser att skapa ett gemensamt område för högre utbildning. Vi vill emellertid samtidigt lyfta fram mångfalden av nationella och regionala initiativ på högskoleområdet. Denna mångfald måste också komma till uttryck inom ett gemensamt område för högre utbildning. Regionkommittén delar dock inte den kritik som kommer till uttryck i meddelandet beträffande den språkliga mångfalden. |
| --- | --- |

2.5

Kommittén stöder Bolognaprocessens ansatser att skapa ett gemensamt område för högre utbildning. Vi vill emellertid samtidigt lyfta fram mångfalden av nationella och regionala initiativ på högskoleområdet. Denna mångfald måste också komma till uttryck inom ett gemensamt område för högre utbildning. Regionkommittén delar dock inte den kritik som kommer till uttryck i meddelandet beträffande den språkliga mångfalden.

3.   Moderniseringen måste bygga på attraktivitet, förvaltning och finansiering

| 3.1 | Vi vidhåller att skapandet av ett europeiskt område för högre utbildning, vilket enligt Bolognaprocessen skall förverkligas senast 2010, inbegriper konkreta och relevanta mål för utveckling av högskoleutbildningen i EU. Dessa mål omfattar framför allt införandet av ett system för jämförbara examina, baserat på inslag som två huvudtyper av studiegångar, ett prestationspoängsystem, rörlighet, kvalitetssäkring och främjande av den europeiska dimensionen. Vi konstaterar att man ännu inte i tillräcklig utsträckning har tagit de nödvändiga stegen i riktning mot dessa mål. För att man skall lyckas med detta krävs det ytterligare ansträngningar från högskolornas sida, men också från regionerna, medlemsstaterna och unionen. |
| --- | --- |

3.1

Vi vidhåller att skapandet av ett europeiskt område för högre utbildning, vilket enligt Bolognaprocessen skall förverkligas senast 2010, inbegriper konkreta och relevanta mål för utveckling av högskoleutbildningen i EU. Dessa mål omfattar framför allt införandet av ett system för jämförbara examina, baserat på inslag som två huvudtyper av studiegångar, ett prestationspoängsystem, rörlighet, kvalitetssäkring och främjande av den europeiska dimensionen. Vi konstaterar att man ännu inte i tillräcklig utsträckning har tagit de nödvändiga stegen i riktning mot dessa mål. För att man skall lyckas med detta krävs det ytterligare ansträngningar från högskolornas sida, men också från regionerna, medlemsstaterna och unionen.

| 3.2 | Kommittén delar kommissionens åsikt att högskolorna är i behov av stöd från sin omgivning för att kunna gripa sig an de förändringar som krävs. I syfte att följa upp de nödvändiga åtgärderna bedriver lokala och regionala myndigheter sedan länge ett nära samarbete med högskolor och andra institutioner på orten. |
| --- | --- |

3.2

Kommittén delar kommissionens åsikt att högskolorna är i behov av stöd från sin omgivning för att kunna gripa sig an de förändringar som krävs. I syfte att följa upp de nödvändiga åtgärderna bedriver lokala och regionala myndigheter sedan länge ett nära samarbete med högskolor och andra institutioner på orten.

| 3.3 | Vi välkomnar kravet på en miljö där de allmänna förutsättningarna främjar topprestationer. I det sammanhanget ser vi fakulteterna och nätverken för innovativa forskare som huvudaktörer när det gäller att kräva och främja topprestationer. Motivationen för framstående prestationer inom utbildning och forskning måste genomgående stärkas och understödjas. |
| --- | --- |

3.3

Vi välkomnar kravet på en miljö där de allmänna förutsättningarna främjar topprestationer. I det sammanhanget ser vi fakulteterna och nätverken för innovativa forskare som huvudaktörer när det gäller att kräva och främja topprestationer. Motivationen för framstående prestationer inom utbildning och forskning måste genomgående stärkas och understödjas.

| 3.4 | Kommittén ställer sig bakom kommissionens analys av de faktorer som kan öka högskolornas attraktivitet. Just i fråga om mänskliga resurser finns det stora möjligheter att förstärka högskolornas europeiska inriktning. |
| --- | --- |

3.4

Kommittén ställer sig bakom kommissionens analys av de faktorer som kan öka högskolornas attraktivitet. Just i fråga om mänskliga resurser finns det stora möjligheter att förstärka högskolornas europeiska inriktning.

| 3.5 | Regionkommittén välkomnar den höjda ambitionen rörande Erasmusprogrammet till att omfatta tre miljoner studenter. |
| --- | --- |

3.5

Regionkommittén välkomnar den höjda ambitionen rörande Erasmusprogrammet till att omfatta tre miljoner studenter.

| 3.6 | Vi stöder kommissionens uppfattning att partnerskap mellan högskolor och näringslivet är av speciell betydelse, men anser samtidigt att man kan finna relevanta partner även på andra områden inom ekonomi, förvaltning och kultur samt bland olika samhällsorganisationer. Framför allt med tanke på vetenskapens betydelse för den regionala utvecklingen är det för snävt att begränsa sig till partnerskap med näringslivet. |
| --- | --- |

3.6

Vi stöder kommissionens uppfattning att partnerskap mellan högskolor och näringslivet är av speciell betydelse, men anser samtidigt att man kan finna relevanta partner även på andra områden inom ekonomi, förvaltning och kultur samt bland olika samhällsorganisationer. Framför allt med tanke på vetenskapens betydelse för den regionala utvecklingen är det för snävt att begränsa sig till partnerskap med näringslivet.

| 3.7 | Kommittén är bekymrad över att högskolorna inte i tillräcklig utsträckning har anammat att öppnande för nya studerandegrupper, inriktning på livslångt lärande och vidgad tillgång till akademisk utbildning är en förutsättning för att klara av de demografiska och strukturella utmaningarna under de närmaste decennierna. Därför stöder vi kommissionens ansats att lyfta fram denna fråga i centrum för uppmärksamheten i en alleuropeisk debatt. |
| --- | --- |

3.7

Kommittén är bekymrad över att högskolorna inte i tillräcklig utsträckning har anammat att öppnande för nya studerandegrupper, inriktning på livslångt lärande och vidgad tillgång till akademisk utbildning är en förutsättning för att klara av de demografiska och strukturella utmaningarna under de närmaste decennierna. Därför stöder vi kommissionens ansats att lyfta fram denna fråga i centrum för uppmärksamheten i en alleuropeisk debatt.

| 3.8 | Vi vill påpeka att konkurrensen och kvalitetssäkringen vid högskolorna inte får leda till att de europeiska regionerna driver isär i vetenskapligt hänseende. En av Europas mest framträdande egenskaper är den breda utbildningsbasen, och denna måste upprätthållas. I varje europeisk region måste det finnas en högskoleutbildning som lever upp till europeiska kvalitetsstandarder. |
| --- | --- |

3.8

Vi vill påpeka att konkurrensen och kvalitetssäkringen vid högskolorna inte får leda till att de europeiska regionerna driver isär i vetenskapligt hänseende. En av Europas mest framträdande egenskaper är den breda utbildningsbasen, och denna måste upprätthållas. I varje europeisk region måste det finnas en högskoleutbildning som lever upp till europeiska kvalitetsstandarder.

| 3.9 | Vidare vill vi också framhålla att kommissionens krav på mer och bättre finansiella insatser för högskolorna visserligen är förståeligt, men det avspeglar inte på ett adekvat sätt den verklighet som råder i många europeiska regioner: I praktiken prioriteras ofta utbildningsområdet i budgeten. |
| --- | --- |

3.9

Vidare vill vi också framhålla att kommissionens krav på mer och bättre finansiella insatser för högskolorna visserligen är förståeligt, men det avspeglar inte på ett adekvat sätt den verklighet som råder i många europeiska regioner: I praktiken prioriteras ofta utbildningsområdet i budgeten.

| 3.10 | Regionkommittén betonar också att de lokala och regionala myndigheter som finns representerade inom kommittén är beredda att diskutera institutionella moderniseringsstrategier med högskolorna, och i möjligaste mån även genomföra dessa. Hit hör att införa fleråriga avtal och stödja innovativa styresformer vid högskolorna samt att i ännu högre grad öppna högskolorna för partnerskap med näringslivet. |
| --- | --- |

3.10

Regionkommittén betonar också att de lokala och regionala myndigheter som finns representerade inom kommittén är beredda att diskutera institutionella moderniseringsstrategier med högskolorna, och i möjligaste mån även genomföra dessa. Hit hör att införa fleråriga avtal och stödja innovativa styresformer vid högskolorna samt att i ännu högre grad öppna högskolorna för partnerskap med näringslivet.

4.   Prioriterade åtgärder

| 4.1 | Regionkommittén rekommenderar att man sammanfattar prioriteringarna på området för yrkesutbildning, högskoleutbildning och forskning, i syfte att lyfta fram sammanhang och ömsesidiga beroenden samt de handlingsalternativ som växer fram ur detta när det gäller att genomföra Lissabonstrategin. |
| --- | --- |

4.1

Regionkommittén rekommenderar att man sammanfattar prioriteringarna på området för yrkesutbildning, högskoleutbildning och forskning, i syfte att lyfta fram sammanhang och ömsesidiga beroenden samt de handlingsalternativ som växer fram ur detta när det gäller att genomföra Lissabonstrategin.

| 4.2 | Vi betonar att ett allmänt och Europaomfattande erkännande av examensbevis är en förutsättning för att strukturomvandlingen inom högskolorna skall ge resultat. Bolognaprocessen syftar till att möjliggöra kvantitativa jämförelser mellan olika studiekurser, och utgör en viktig grund för detta erkännande. För att man skall kunna möjliggöra en rättvis och effektiv tillgång till det europeiska området för högre utbildning förefaller det nödvändigt att bygga vidare på detta steg och inleda en diskussion om kvalitetsstandarder på europeisk nivå. |
| --- | --- |

4.2

Vi betonar att ett allmänt och Europaomfattande erkännande av examensbevis är en förutsättning för att strukturomvandlingen inom högskolorna skall ge resultat. Bolognaprocessen syftar till att möjliggöra kvantitativa jämförelser mellan olika studiekurser, och utgör en viktig grund för detta erkännande. För att man skall kunna möjliggöra en rättvis och effektiv tillgång till det europeiska området för högre utbildning förefaller det nödvändigt att bygga vidare på detta steg och inleda en diskussion om kvalitetsstandarder på europeisk nivå.

| 4.3 | I fråga om forskarnas rörlighet har Marie Curie-programmet visat sig användbart som en del av det europeiska forskningsramprogrammet. En uppsplittring på europeisk nivå genom ett bredare utbud, vilket föreslås i meddelandet, är dock inte meningsfullt. Kommittén anmodar kommissionen att ytterligare stärka Marie Curie-programmet så att forskarnas rörlighet främjas samt att verka för att grundförutsättningarna för forskarnas rörlighet förbättras, i enlighet med vad som anges i europeiska stadgan för forskare. |
| --- | --- |

4.3

I fråga om forskarnas rörlighet har Marie Curie-programmet visat sig användbart som en del av det europeiska forskningsramprogrammet. En uppsplittring på europeisk nivå genom ett bredare utbud, vilket föreslås i meddelandet, är dock inte meningsfullt. Kommittén anmodar kommissionen att ytterligare stärka Marie Curie-programmet så att forskarnas rörlighet främjas samt att verka för att grundförutsättningarna för forskarnas rörlighet förbättras, i enlighet med vad som anges i europeiska stadgan för forskare.

| 4.4 | Kommittén betonar att diskussionen om studieavgifter bara kan föras i ett nationellt eller regionalt sammanhang. |
| --- | --- |

4.4

Kommittén betonar att diskussionen om studieavgifter bara kan föras i ett nationellt eller regionalt sammanhang.

| 4.5 | Vi avvisar den differentiering av bidrag och avgifter som kommissionen föreslår och som syftar till att styra studenternas val av studieinriktning. Individens rätt att fritt välja utbildning får inte inskränkas genom statliga styrningsförsök. |
| --- | --- |

4.5

Vi avvisar den differentiering av bidrag och avgifter som kommissionen föreslår och som syftar till att styra studenternas val av studieinriktning. Individens rätt att fritt välja utbildning får inte inskränkas genom statliga styrningsförsök.

| 4.6 | Vi ställer oss bakom kommissionens uppfattning att alla EU:s finansieringskällor skall mobiliseras för modernisering av högskolorna. Samtidigt uppmanar vi kommissionen att skapa grunder för detta i strukturfondsförordningarna i syfte att stärka den vetenskapliga sfärens ställning i kampen om medel på nationell nivå och att framhålla vikten av högskolornas utveckling. |
| --- | --- |

4.6

Vi ställer oss bakom kommissionens uppfattning att alla EU:s finansieringskällor skall mobiliseras för modernisering av högskolorna. Samtidigt uppmanar vi kommissionen att skapa grunder för detta i strukturfondsförordningarna i syfte att stärka den vetenskapliga sfärens ställning i kampen om medel på nationell nivå och att framhålla vikten av högskolornas utveckling.

| 4.7 | Regionkommittén framhåller att högskolorna måste ges största möjliga frihet att utforma sin utbildning och forskning inom ramen för det allmänna ansvar som hänför sig till nationella och regionala uppgiftsområden. Förhållandet mellan frihet och ansvar bör regleras i form av fleråriga strategiska ramavtal som möjliggör en öppen och effektiv efterhandskontroll av i vilken utsträckning målen har uppnåtts. I det sammanhanget vill ReK framhålla regionernas ansvar för högskoleväsendets utveckling och högskolornas betydelse för den regionala utvecklingen. |
| --- | --- |

4.7

Regionkommittén framhåller att högskolorna måste ges största möjliga frihet att utforma sin utbildning och forskning inom ramen för det allmänna ansvar som hänför sig till nationella och regionala uppgiftsområden. Förhållandet mellan frihet och ansvar bör regleras i form av fleråriga strategiska ramavtal som möjliggör en öppen och effektiv efterhandskontroll av i vilken utsträckning målen har uppnåtts. I det sammanhanget vill ReK framhålla regionernas ansvar för högskoleväsendets utveckling och högskolornas betydelse för den regionala utvecklingen.

| 4.8 | Vi föreslår att kommissionen vidtar åtgärder för att regioner, kommuner och städer på ett konkret sätt skall uppmuntras att förbättra det regionala engagemanget när det gäller högskolor och universitet, bygga ut nätverken för forskning, näringsliv och förvaltning samt se till att forskningsresultaten får bättre genomslagskraft i samhället. Detta skulle kunna ske genom att man anordnar något slags tävling. |
| --- | --- |

4.8

Vi föreslår att kommissionen vidtar åtgärder för att regioner, kommuner och städer på ett konkret sätt skall uppmuntras att förbättra det regionala engagemanget när det gäller högskolor och universitet, bygga ut nätverken för forskning, näringsliv och förvaltning samt se till att forskningsresultaten får bättre genomslagskraft i samhället. Detta skulle kunna ske genom att man anordnar något slags tävling.

Bryssel den 12 oktober 2005

Regionkommitténs

ordförande

Peter STRAUB

---

(1)  EUT C 43, 18.2.2005, s. 1.

1

(2)  KOM(2003) 58 slutlig.

2

(3)  EUT C 73, 23.3.2004, s. 22.

3

---

| 4.4.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 81/20 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 81/20

---

Yttrande på eget initiativ från Regionkommittén om EU:s marina politik: en fråga om hållbar utveckling för de lokala och regionala myndigheterna

(2006/C 81/06)

REGIONKOMMITTÉN HAR AVGETT DETTA YTTRANDE

MED BEAKTANDE AV

Regionkommitténs presidiums beslut vid dess sammanträde den 25 januari 2005 att ge DEVE-utskottet i uppdrag att i enlighet med artikel 265 femte stycket i EG-fördraget utarbeta ett initiativyttrande om ”EU:s marina politik – en fråga om hållbar utveckling för de lokala och regionala myndigheterna”,

DEVE-utskottets (utskottet för hållbar utveckling) arbetsprogram för 2005 (1) där det slås fast att särskild uppmärksamhet skall ägnas åt den ”övergripande och integrerade ansats som kommissionen förespråkar när det gäller EU:s sjöfartspolitik”,

artiklarna I-13 och I-14 i fördraget om upprättande av en konstitution för Europa (2), där det finns hänvisningar till olika aspekter av den marina politiken,

Regionkommitténs yttrande av den 9 april 2003 om kommissionens meddelande ”Mot en strategi för att skydda och bevara den marina miljön”, KOM(2002) 539 slutlig (3),

kommissionens meddelande av den 2 mars 2005 om ”Unionens framtida havspolitik: En europeisk vision för oceanerna och haven”,

kommissionens meddelande av den 26 januari 2005 (4)”Strategiska mål 2005–2009”, där man hänvisar till att det finns ett ”särskilt behov av att utforma en heltäckande sjöfartspolitik som syftar till att utveckla en blomstrande sjöfartsekonomi och den fullständiga potentialen hos sjöbaserad verksamhet på ett miljömässigt hållbart sätt”,

Europaparlamentets och rådets rekommendation av den 30 maj 2002 om genomförandet av en integrerad förvaltning av kustområden i Europa (5),

kommissionens vitbok av den 12 september 2001: ”Den gemensamma transportpolitiken fram till 2010: Vägval inför framtiden” (6),

det utkast till yttrande (CdR 84/2005 rév. 1) som antogs av utskottet för hållbar utveckling den 28 juni 2005 (föredragande: Uwe Döring (DE-PSE), minister i Schleswig-Holsteins delstatregering, med ansvar för rättsliga frågor, arbetsmarknadsfrågor och Europafrågor),

och av följande skäl:

| 1. | Haven är en förutsättning för liv och ekonomi. Den europeiska kontinenten präglas av haven eftersom Europeiska unionens kuster är cirka 325 000 kilometer långa om man räknar med de kustnära öarna. Om man räknar in de yttersta randområdena har Europeiska unionen världens största sjöterritorium, en tredjedel av EU:s 450 miljoner invånare bor vid eller nära kusten och över hundra regioner gränsar direkt till haven. |
| --- | --- |

1.

Haven är en förutsättning för liv och ekonomi. Den europeiska kontinenten präglas av haven eftersom Europeiska unionens kuster är cirka 325 000 kilometer långa om man räknar med de kustnära öarna. Om man räknar in de yttersta randområdena har Europeiska unionen världens största sjöterritorium, en tredjedel av EU:s 450 miljoner invånare bor vid eller nära kusten och över hundra regioner gränsar direkt till haven.

| 2. | Mer än 14 miljoner personer som lever på öar i EU är beroende av havet, som därmed är det viktigaste villkoret för samhällsekonomisk utveckling i alla öregioner. |
| --- | --- |

2.

Mer än 14 miljoner personer som lever på öar i EU är beroende av havet, som därmed är det viktigaste villkoret för samhällsekonomisk utveckling i alla öregioner.

| 3. | Haven täcker den största delen av jordens yta och omfattar cirka 1,4 miljarder km2. |
| --- | --- |

3.

Haven täcker den största delen av jordens yta och omfattar cirka 1,4 miljarder km2.

| 4. | Haven och klimatet hänger nära samman eftersom 70 % av det syre som vi andas produceras av den marina floran. |
| --- | --- |

4.

Haven och klimatet hänger nära samman eftersom 70 % av det syre som vi andas produceras av den marina floran.

| 5. | Inom flera maritima ekonomiska områden, exempelvis inom sektorerna transporter, energi och föda, kommer man att ställas inför den svåra uppgiften att säkerställa en hållbar ekonomisk tillväxt i syfte att bevara resurserna. |
| --- | --- |

5.

Inom flera maritima ekonomiska områden, exempelvis inom sektorerna transporter, energi och föda, kommer man att ställas inför den svåra uppgiften att säkerställa en hållbar ekonomisk tillväxt i syfte att bevara resurserna.

| 6. | I ingressen till Förenta nationernas havsrättskonvention har man bland annat slagit fast att alla frågor som rör havsrätten skall lösas ”i en anda av ömsesidigt samförstånd och samarbete”, att ”problemen rörande havsområdena är nära besläktade med varandra och måste behandlas som en helhet”, att ”internationell kommunikation” skall underlättas samt att man skall främja ”ett rättvist och effektivt utnyttjande” av resurserna, liksom ”bevarandet av deras levande tillgångar samt studiet, skyddet och bibehållandet av den marina miljön”. |
| --- | --- |

6.

I ingressen till Förenta nationernas havsrättskonvention har man bland annat slagit fast att alla frågor som rör havsrätten skall lösas ”i en anda av ömsesidigt samförstånd och samarbete”, att ”problemen rörande havsområdena är nära besläktade med varandra och måste behandlas som en helhet”, att ”internationell kommunikation” skall underlättas samt att man skall främja ”ett rättvist och effektivt utnyttjande” av resurserna, liksom ”bevarandet av deras levande tillgångar samt studiet, skyddet och bibehållandet av den marina miljön”.

| 7. | De lokala och regionala myndigheterna, framför allt i havsnära regioner, har redan omfattande erfarenhet av dessa frågor, och denna erfarenhet bör utnyttjas vid utvecklingen av den framtida havspolitiken. |
| --- | --- |

7.

De lokala och regionala myndigheterna, framför allt i havsnära regioner, har redan omfattande erfarenhet av dessa frågor, och denna erfarenhet bör utnyttjas vid utvecklingen av den framtida havspolitiken.

Vid sin 61:a plenarsession den 12–13 oktober (sammanträdet den 12 oktober) antog Regionkommittén följande yttrande:

1.   Regionkommitténs ståndpunkt

Inledning

| 1.1 | Det är första gången i EU:s historia som havet och dess resurser som helhet står i centrum för den politiska uppmärksamheten och det är första gången som man med en gemensam strategi och med hänsyn till synergieffekterna konstruktivt kan sammanfatta enskilda EU-åtgärder, som delvis pågått i många år, i en modern europeisk marin politik som syftar till att optimera användningen av denna resurs. |
| --- | --- |

1.1

Det är första gången i EU:s historia som havet och dess resurser som helhet står i centrum för den politiska uppmärksamheten och det är första gången som man med en gemensam strategi och med hänsyn till synergieffekterna konstruktivt kan sammanfatta enskilda EU-åtgärder, som delvis pågått i många år, i en modern europeisk marin politik som syftar till att optimera användningen av denna resurs.

| 1.2 | Kommittén förväntar sig att kommissionen utöver en första lägesrapport redan under innevarande mandatperiod föreslår åtgärder och motsvarande lagförslag, för att kunna inleda arbetet med en europeisk marin politik. |
| --- | --- |

1.2

Kommittén förväntar sig att kommissionen utöver en första lägesrapport redan under innevarande mandatperiod föreslår åtgärder och motsvarande lagförslag, för att kunna inleda arbetet med en europeisk marin politik.

| 1.3 | Kommittén välkomnar kommissionens beslut att utarbeta en grönbok om marina frågor med målsättningen att utveckla en lägesrapport och en grundval för en fungerande framtida europeisk marin ekonomi som en nyckelåtgärd inför år 2010. |
| --- | --- |

1.3

Kommittén välkomnar kommissionens beslut att utarbeta en grönbok om marina frågor med målsättningen att utveckla en lägesrapport och en grundval för en fungerande framtida europeisk marin ekonomi som en nyckelåtgärd inför år 2010.

| 1.4 | Kommittén stöder enskilda regioners och regionala nätverks initiativ att intensivt övervaka denna process. |
| --- | --- |

1.4

Kommittén stöder enskilda regioners och regionala nätverks initiativ att intensivt övervaka denna process.

| 1.5 | Kommittén är också positiv till meddelandet av den 2 mars 2005 om ”Unionens framtida havspolitik: En europeisk vision för oceanerna och haven” samt de uttalanden och målsättningar beträffande den marina sektorn som anges i meddelandet. |
| --- | --- |

1.5

Kommittén är också positiv till meddelandet av den 2 mars 2005 om ”Unionens framtida havspolitik: En europeisk vision för oceanerna och haven” samt de uttalanden och målsättningar beträffande den marina sektorn som anges i meddelandet.

| 1.6 | Kommittén betonar att kommissionens beslut att genomföra ett brett samråd i samband med att grönboken utarbetas också har stor betydelse, och att de europeiska lokala och regionala myndigheterna har en nyckelroll i detta sammanhang. |
| --- | --- |

1.6

Kommittén betonar att kommissionens beslut att genomföra ett brett samråd i samband med att grönboken utarbetas också har stor betydelse, och att de europeiska lokala och regionala myndigheterna har en nyckelroll i detta sammanhang.

En integrativ strategi som övergripande princip

| 1.7 | Kommittén stöder målsättningen att erkänna och bevara den stora potential som de europeiska haven utgör och att utforma den aktiva marina politiken på ett sådant sätt att också kommande generationer kan ta del av de kulturella, biologiska och ekonomiska värden som havet har att erbjuda. |
| --- | --- |

1.7

Kommittén stöder målsättningen att erkänna och bevara den stora potential som de europeiska haven utgör och att utforma den aktiva marina politiken på ett sådant sätt att också kommande generationer kan ta del av de kulturella, biologiska och ekonomiska värden som havet har att erbjuda.

| 1.8 | En framtidsinriktad och effektiv europeisk marin politik måste innehålla en integrativ strategi som övergripande princip så att det blir möjligt att koppla ihop enskilda politikområden på ett strategiskt sätt. |
| --- | --- |

1.8

En framtidsinriktad och effektiv europeisk marin politik måste innehålla en integrativ strategi som övergripande princip så att det blir möjligt att koppla ihop enskilda politikområden på ett strategiskt sätt.

| 1.9 | Kommittén påpekar att det redan finns en rad exempel på aktiv marin politik även utanför Europeiska unionen. |
| --- | --- |

1.9

Kommittén påpekar att det redan finns en rad exempel på aktiv marin politik även utanför Europeiska unionen.

| 1.10 | Regionkommittén hoppas att en integrerad strategi också skall leda till en verkningsfull nylansering av Barcelonaprocessen som tar hänsyn till det bidrag som regioner och lokala myndigheter kan lämna i detta sammanhang. |
| --- | --- |

1.10

Regionkommittén hoppas att en integrerad strategi också skall leda till en verkningsfull nylansering av Barcelonaprocessen som tar hänsyn till det bidrag som regioner och lokala myndigheter kan lämna i detta sammanhang.

Enskilda politikområden

| 1.11 | Den europeiska havs politiken berör ett stort antal enskilda aspekter inom politikområden där det delvis redan finns bestämmelser på europeisk nivå. De integrerade strategierna har dock hittills lyst med sin frånvaro. |
| --- | --- |

1.11

Den europeiska havs politiken berör ett stort antal enskilda aspekter inom politikområden där det delvis redan finns bestämmelser på europeisk nivå. De integrerade strategierna har dock hittills lyst med sin frånvaro.

| 1.12 | Kommittén identifierar följande viktiga enskilda politikområden där man måste bedriva en aktiv marin politik: |
| --- | --- |

1.12

Kommittén identifierar följande viktiga enskilda politikområden där man måste bedriva en aktiv marin politik:

Handel, transport, varvsindustri och hamnverksamhet

| 1.13 | Kommittén betonar hur viktigt det är för Europeiska unionen att sjöfarten, varvsindustrin och hamnverksamheten är konkurrenskraftiga. Med tanke på de geografiska förhållandena, Europas starka exportinriktning och den ökande trafiken är det ofrånkomligt att bygga ut de inre vattenvägarna och de marina transportlederna. Att i ökad utsträckning transportera till sjöss i stället för på land är ett sätt att kunna hantera den växande trafiken. Man måste dessutom skapa ramvillkor för den marina politiken, så att de ekonomiska aktörerna inom den europeiska sjöfarten, varvsindustrin och inom hamnverksamheten garanteras rättvisa möjligheter. Samtidigt måste de globaliserade sjötransporterna och säkerheten till sjöss regleras av klara och bindande säkerhetsbestämmelser som också skall tillämpas. |
| --- | --- |

1.13

Kommittén betonar hur viktigt det är för Europeiska unionen att sjöfarten, varvsindustrin och hamnverksamheten är konkurrenskraftiga. Med tanke på de geografiska förhållandena, Europas starka exportinriktning och den ökande trafiken är det ofrånkomligt att bygga ut de inre vattenvägarna och de marina transportlederna. Att i ökad utsträckning transportera till sjöss i stället för på land är ett sätt att kunna hantera den växande trafiken. Man måste dessutom skapa ramvillkor för den marina politiken, så att de ekonomiska aktörerna inom den europeiska sjöfarten, varvsindustrin och inom hamnverksamheten garanteras rättvisa möjligheter. Samtidigt måste de globaliserade sjötransporterna och säkerheten till sjöss regleras av klara och bindande säkerhetsbestämmelser som också skall tillämpas.

| 1.14 | Regionkommittén anser att det strategiskt sett ligger i EU:s intresse att bevara en konkurrenskraftig handelsflotta och en bärkraftig varvsindustri; det kräver en aktiv industripolitik som bygger på innovation, forskning och vetenskap. |
| --- | --- |

1.14

Regionkommittén anser att det strategiskt sett ligger i EU:s intresse att bevara en konkurrenskraftig handelsflotta och en bärkraftig varvsindustri; det kräver en aktiv industripolitik som bygger på innovation, forskning och vetenskap.

| 1.15 | Kommittén understryker att man måste bidra till att stärka sektorn genom att bygga ut infrastrukturen för att underhålla och reparera fartyg i europeiska hamnar och genom att höja säkerhetsstandarden i dessa. |
| --- | --- |

1.15

Kommittén understryker att man måste bidra till att stärka sektorn genom att bygga ut infrastrukturen för att underhålla och reparera fartyg i europeiska hamnar och genom att höja säkerhetsstandarden i dessa.

| 1.16 | Kommittén anser att man bör fundera över hur man på ett miljövänligt sätt kan eliminera fartygsavfall. En lösning skulle kunna vara att införa en särskild hamnskatt. |
| --- | --- |

1.16

Kommittén anser att man bör fundera över hur man på ett miljövänligt sätt kan eliminera fartygsavfall. En lösning skulle kunna vara att införa en särskild hamnskatt.

Fiske och vattenbruk

| 1.17 | Kommittén konstaterar att det traditionella fisket trots den gemensamma fiskeripolitiken – och även om det exempelvis utgör en resurs för vissa företag – leder till överfiskning och därmed står inför begränsningar även om EU globalt sett utgör den största marknaden för bearbetade fiskeriprodukter. Om inte den gemensamma fiskeripolitiken genomförs med beslutsamhet där så krävs kompletteras med ytterligare specifika åtgärder för vissa europeiska hav, verkar det inte gå att undvika att stora delar av de europeiska fiskbestånden försvinner, vilket kommer att leda till ekonomisk ruin för många fiskeriföretag. |
| --- | --- |

1.17

Kommittén konstaterar att det traditionella fisket trots den gemensamma fiskeripolitiken – och även om det exempelvis utgör en resurs för vissa företag – leder till överfiskning och därmed står inför begränsningar även om EU globalt sett utgör den största marknaden för bearbetade fiskeriprodukter. Om inte den gemensamma fiskeripolitiken genomförs med beslutsamhet där så krävs kompletteras med ytterligare specifika åtgärder för vissa europeiska hav, verkar det inte gå att undvika att stora delar av de europeiska fiskbestånden försvinner, vilket kommer att leda till ekonomisk ruin för många fiskeriföretag.

| 1.18 | Kommittén betonar att en hållbar utbyggnad av vattenbruk med exklusiva fiskar, skaldjur och alger till sjöss och på land utgör viktiga ekonomiska tillväxtfaktorer vid sidan av det traditionella fisket, liksom utvinning och odling av naturliga marina substanser genom marin (”blå”) bioteknik. |
| --- | --- |

1.18

Kommittén betonar att en hållbar utbyggnad av vattenbruk med exklusiva fiskar, skaldjur och alger till sjöss och på land utgör viktiga ekonomiska tillväxtfaktorer vid sidan av det traditionella fisket, liksom utvinning och odling av naturliga marina substanser genom marin (”blå”) bioteknik.

Energi, råvaror från havet, havsteknik

| 1.19 | Kommittén konstaterar att framför allt havsbaserad vindenergi – förutom havsbaserad olje- och gasutvinning – ekonomiskt sett blir allt viktigare som en förnybar energikälla. Mot bakgrund av Europeiska unionens växande behov av att importera energi bör man främja utbyggnaden av denna havsbaserade energi. |
| --- | --- |

1.19

Kommittén konstaterar att framför allt havsbaserad vindenergi – förutom havsbaserad olje- och gasutvinning – ekonomiskt sett blir allt viktigare som en förnybar energikälla. Mot bakgrund av Europeiska unionens växande behov av att importera energi bör man främja utbyggnaden av denna havsbaserade energi.

| 1.20 | Det finns mycket stora naturresurser till havs, som man till viss del bara börjat utvinna. Utvinningen måste dock ske så att den långsiktiga ekologiska balansen inte rubbas. |
| --- | --- |

1.20

Det finns mycket stora naturresurser till havs, som man till viss del bara börjat utvinna. Utvinningen måste dock ske så att den långsiktiga ekologiska balansen inte rubbas.

| 1.21 | Kommittén understryker innovationskraften i en mångsidig havsteknik som kan tillämpas inom flera områden. Detta gäller exempelvis sjötransporterna inklusive fartygskonstruktion, hamnverksamhet och varv, utrustning för havsbaserad utvinning, hydrografi, marin vattenbruk och miljö. Miljötekniken innebär också stora ekonomiska möjligheter. Havstekniken med sin stora innovationspotential utgör därmed både en viktig ekonomisk faktor och en stark drivkraft för forskning och utveckling. |
| --- | --- |

1.21

Kommittén understryker innovationskraften i en mångsidig havsteknik som kan tillämpas inom flera områden. Detta gäller exempelvis sjötransporterna inklusive fartygskonstruktion, hamnverksamhet och varv, utrustning för havsbaserad utvinning, hydrografi, marin vattenbruk och miljö. Miljötekniken innebär också stora ekonomiska möjligheter. Havstekniken med sin stora innovationspotential utgör därmed både en viktig ekonomisk faktor och en stark drivkraft för forskning och utveckling.

Marin miljö

| 1.22 | Kommittén understryker att de fysikaliska, kemiska och biologiska parametrarna till havs påverkas av yttre faktorer, t.ex. de ökande föroreningarna och det ”historiska arvet” och den delvis missriktadeexploateringen av marina biologiska och icke-biologiska råvaror samt av de klimatförändringar som börjat äga rum. Detta innebär ett hot mot havet som källa till biologisk mångfald och viktig ekonomisk resurs för miljoner människor inom EU, och det krävs brådskande motåtgärder. EU:s vattenramdirektiv och de långvariga ansträngningarna för att förbättra tillståndet i Östersjön, som sedan utvidgningen nästan blivit ett innanhav i EU, är exempel på sådana åtgärder. |
| --- | --- |

1.22

Kommittén understryker att de fysikaliska, kemiska och biologiska parametrarna till havs påverkas av yttre faktorer, t.ex. de ökande föroreningarna och det ”historiska arvet” och den delvis missriktadeexploateringen av marina biologiska och icke-biologiska råvaror samt av de klimatförändringar som börjat äga rum. Detta innebär ett hot mot havet som källa till biologisk mångfald och viktig ekonomisk resurs för miljoner människor inom EU, och det krävs brådskande motåtgärder. EU:s vattenramdirektiv och de långvariga ansträngningarna för att förbättra tillståndet i Östersjön, som sedan utvidgningen nästan blivit ett innanhav i EU, är exempel på sådana åtgärder.

Turism

| 1.23 | Möjligheterna till sport, hälso- och friskvård, god kvalitet på badvattnet, rena stränder, natursköna kuster, en begränsad kustbebyggelse och utbudet av kultur- och fritidsaktiviteter är avgörande för vilka kustregioner turister söker sig till. Den maritima europeiska turistindustrin måste därför vidareutvecklas, däribland fritidsbåtshamnarna. I utformningen av den europeiska marina politiken bör man beakta behovet av att främja investeringar i denna sektor, som uppvisar en hög sysselsättningsgrad. |
| --- | --- |

1.23

Möjligheterna till sport, hälso- och friskvård, god kvalitet på badvattnet, rena stränder, natursköna kuster, en begränsad kustbebyggelse och utbudet av kultur- och fritidsaktiviteter är avgörande för vilka kustregioner turister söker sig till. Den maritima europeiska turistindustrin måste därför vidareutvecklas, däribland fritidsbåtshamnarna. I utformningen av den europeiska marina politiken bör man beakta behovet av att främja investeringar i denna sektor, som uppvisar en hög sysselsättningsgrad.

Kustskydd

| 1.24 | Kommittén erinrar om att den stigande havsnivån och erosionen vid kusterna ökar kraven på konkreta kustskyddsinsatser och att de potentiella konsekvenserna av klimatförändringen måste rapporteras och analyseras ur ett ekonomiskt perspektiv i syfte att kunna utvidga kustskyddet. Därför är det viktigt att främja utbytet av bästa praxis när det gäller en integrerad förvaltning av kustområdena i syfte att ta fram metoder som är lämpliga i kustområden och som gör det möjligt att bevara kvaliteten på miljön och kustregionernas identitet. Det är också mycket viktigt att vidta åtgärder för att skydda naturresurserna i kustområdena, som är den marina miljöns mest produktiva områden. |
| --- | --- |

1.24

Kommittén erinrar om att den stigande havsnivån och erosionen vid kusterna ökar kraven på konkreta kustskyddsinsatser och att de potentiella konsekvenserna av klimatförändringen måste rapporteras och analyseras ur ett ekonomiskt perspektiv i syfte att kunna utvidga kustskyddet. Därför är det viktigt att främja utbytet av bästa praxis när det gäller en integrerad förvaltning av kustområdena i syfte att ta fram metoder som är lämpliga i kustområden och som gör det möjligt att bevara kvaliteten på miljön och kustregionernas identitet. Det är också mycket viktigt att vidta åtgärder för att skydda naturresurserna i kustområdena, som är den marina miljöns mest produktiva områden.

Ödimensionen

| 1.25 | Regionkommittén anser att EU:s marina politik bör beakta öarnas särdrag och ge möjligheter att övervinna de naturbetingade hinder som dessa lider av och som leder till strukturella merkostnader med resultatet att öarnas konkurrenskraft är mindre än på fastlandet. |
| --- | --- |

1.25

Regionkommittén anser att EU:s marina politik bör beakta öarnas särdrag och ge möjligheter att övervinna de naturbetingade hinder som dessa lider av och som leder till strukturella merkostnader med resultatet att öarnas konkurrenskraft är mindre än på fastlandet.

| 1.26 | Regionkommittén anser med hänsyn till ö-ekonomiernas stora beroende av sjötransporter att EU:s marina politik bör vara ett användbart verktyg för att integrera öarnas marknader med inre marknaden på samma villkor som marknaderna på fastlandet. |
| --- | --- |

1.26

Regionkommittén anser med hänsyn till ö-ekonomiernas stora beroende av sjötransporter att EU:s marina politik bör vara ett användbart verktyg för att integrera öarnas marknader med inre marknaden på samma villkor som marknaderna på fastlandet.

Marina resurser i utrikes- och grannskapspolitiken

| 1.27 | Kommittén anser att EU som global aktör måste vara mycket intresserad av att de marina resurserna fördelas rättvist och globalt hållbart. Hänsyn måste tas till de internationella konventionerna, framför allt Internationella sjöfartsorganisationens konventioner. |
| --- | --- |

1.27

Kommittén anser att EU som global aktör måste vara mycket intresserad av att de marina resurserna fördelas rättvist och globalt hållbart. Hänsyn måste tas till de internationella konventionerna, framför allt Internationella sjöfartsorganisationens konventioner.

Instrument för en intgrerad marin politik

Forskning och utbildning

| 1.28 | Kommittén konstaterar att den marina forskningen inte endast bör ingå kontinuerligt i den europeiska forskningspolitiken utan att den måste utgöra en viktig del av denna. |
| --- | --- |

1.28

Kommittén konstaterar att den marina forskningen inte endast bör ingå kontinuerligt i den europeiska forskningspolitiken utan att den måste utgöra en viktig del av denna.

| 1.29 | Kommittén stöder de europeiska havsforskningsinstitutens Galwaydeklaration av den 13 maj 2004 till stöd för marin vetenskap och teknik inom det sjunde ramprogrammet för forskning. Kommittén understryker att det krävs forskning både inom tekniska områden – exempelvis om material och teknologi, hälsa och livsmedel samt klimat och havsbiologi – och inom de områden som inte är tekniska, exempelvis handel och turism. Man bör dessutom snarast stödja internationella forskningsinstitut som kan samla in omfattande information om horisontella frågor. |
| --- | --- |

1.29

Kommittén stöder de europeiska havsforskningsinstitutens Galwaydeklaration av den 13 maj 2004 till stöd för marin vetenskap och teknik inom det sjunde ramprogrammet för forskning. Kommittén understryker att det krävs forskning både inom tekniska områden – exempelvis om material och teknologi, hälsa och livsmedel samt klimat och havsbiologi – och inom de områden som inte är tekniska, exempelvis handel och turism. Man bör dessutom snarast stödja internationella forskningsinstitut som kan samla in omfattande information om horisontella frågor.

| 1.30 | Regionkommittén anser att ett sjöfartsutbildningssystem som tillfredsställer hela den europeiska arbetsmarknadens behov bör främjas i medlemsstaterna och regionerna. |
| --- | --- |

1.30

Regionkommittén anser att ett sjöfartsutbildningssystem som tillfredsställer hela den europeiska arbetsmarknadens behov bör främjas i medlemsstaterna och regionerna.

Fysisk planering och övervakning

| 1.31 | Kommittén anser att instrumenten för fysisk planering utgör en viktig del av en integrerad politisk strategi. Med hjälp av adekvata övervakningssystem och system för utvärdering går det att få fram viktig information om hur de olika havsparametrarna skall utvecklas och hur de skall tillämpas. Förvaltningen av territorialvatten och EU:s exklusiva ekonomiska zon skulle kunna optimeras i en integreradativ strategi vilket också vore av gemensamt europeiskt intresse, inte minst på grund av de höga kostnaderna för infrastruktur. |
| --- | --- |

1.31

Kommittén anser att instrumenten för fysisk planering utgör en viktig del av en integrerad politisk strategi. Med hjälp av adekvata övervakningssystem och system för utvärdering går det att få fram viktig information om hur de olika havsparametrarna skall utvecklas och hur de skall tillämpas. Förvaltningen av territorialvatten och EU:s exklusiva ekonomiska zon skulle kunna optimeras i en integreradativ strategi vilket också vore av gemensamt europeiskt intresse, inte minst på grund av de höga kostnaderna för infrastruktur.

| 1.32 | I detta sammanhang stöder kommittén Europaparlamentets och rådets rekommendation av den 30 maj 2002 om genomförandet av en integrerad förvaltning av kustområdena i Europa. En sådan förvaltning möjliggör ett integrerat synsätt beträffande frågan om land–kust–öppet hav, och leder till balans inom och mellan områdena ekonomi, miljö, sociala frågor och säkerhet. Det skulle också vara möjligt att hantera frågor som rör politik och förvaltning samt att engagera olika samhällsgrupper för att på ett tidigt stadium kunna identifiera konfliktsituationer och arbeta fram lösningar. |
| --- | --- |

1.32

I detta sammanhang stöder kommittén Europaparlamentets och rådets rekommendation av den 30 maj 2002 om genomförandet av en integrerad förvaltning av kustområdena i Europa. En sådan förvaltning möjliggör ett integrerat synsätt beträffande frågan om land–kust–öppet hav, och leder till balans inom och mellan områdena ekonomi, miljö, sociala frågor och säkerhet. Det skulle också vara möjligt att hantera frågor som rör politik och förvaltning samt att engagera olika samhällsgrupper för att på ett tidigt stadium kunna identifiera konfliktsituationer och arbeta fram lösningar.

Allmänhetens medvetenhet

| 1.33 | Kommittén är kritisk till att man först i och med spektakulära fartygsolyckor, exempelvis som i fallen med Erika och Prestige, som inte svarade mot EU:s normer, fått en bred offentlig medvetenhet på europeisk nivå om haven som resurs. EU:s marina politik kan bara bli framgångsrik under förutsättning att de människor som berörs på lokal och regional nivå kan engageras i arbetet med att utveckla och genomdriva politiken med hjälp av relevanta instrument. I Europas regioner finns det flera exempel på ”bästa praxis” som bör beaktas i detta sammanhang. |
| --- | --- |

1.33

Kommittén är kritisk till att man först i och med spektakulära fartygsolyckor, exempelvis som i fallen med Erika och Prestige, som inte svarade mot EU:s normer, fått en bred offentlig medvetenhet på europeisk nivå om haven som resurs. EU:s marina politik kan bara bli framgångsrik under förutsättning att de människor som berörs på lokal och regional nivå kan engageras i arbetet med att utveckla och genomdriva politiken med hjälp av relevanta instrument. I Europas regioner finns det flera exempel på ”bästa praxis” som bör beaktas i detta sammanhang.

Inlandsdimensionen

| 1.34 | Kommittén anser att förhållanden i inlandet spelar en viktig roll för den marina politiken eftersom de i hög grad påverkar kuster och hav. |
| --- | --- |

1.34

Kommittén anser att förhållanden i inlandet spelar en viktig roll för den marina politiken eftersom de i hög grad påverkar kuster och hav.

2.   Regionkommitténs rekommendationer

| 2.1 | Kommittén stöder arbetet för att aktivt inkludera en europeisk havspolitik i de övergripande målsättningarna i Lissabonstrategin. |
| --- | --- |

2.1

Kommittén stöder arbetet för att aktivt inkludera en europeisk havspolitik i de övergripande målsättningarna i Lissabonstrategin.

| 2.2 | Regionkommittén anmodar kommissionen att erkänna de lokala och regionala myndigheternas positiva och mångfasetterade bidrag till förvaltningen av de marina resurserna och att säkerställa att deras roll beaktas i den framtida havspolitiken. |
| --- | --- |

2.2

Regionkommittén anmodar kommissionen att erkänna de lokala och regionala myndigheternas positiva och mångfasetterade bidrag till förvaltningen av de marina resurserna och att säkerställa att deras roll beaktas i den framtida havspolitiken.

| 2.3 | Regionkommittén uppmanar kommissionen att beakta tre huvudfrågor: a) uppbyggnad av kustområdenas kapacitet och anläggningar för att skapa bättre förutsättningar för företag och kustsamhällen, inklusive stöd till innovation, kompetens och företagsamhet, särskilt för utveckling av ny marin teknik, vilket måste innefatta tillräckliga resurser för sådana anläggningar och utveckling av de mänskliga resurser som krävs, b) utnyttjande av havet och kusterna för att stödja ekonomisk utveckling, inklusive stöd till upprustning av kustområden och till landsbygdsbaserad verksamhet som ger ett socialt och ekonomiskt utbyte, c) stöd till kustbebyggelse och angränsande områden genom att underlätta kommunikationerna med större landsbygdsområden, samt mindre orterstäder i området. |
| --- | --- |

2.3

Regionkommittén uppmanar kommissionen att beakta tre huvudfrågor: a) uppbyggnad av kustområdenas kapacitet och anläggningar för att skapa bättre förutsättningar för företag och kustsamhällen, inklusive stöd till innovation, kompetens och företagsamhet, särskilt för utveckling av ny marin teknik, vilket måste innefatta tillräckliga resurser för sådana anläggningar och utveckling av de mänskliga resurser som krävs, b) utnyttjande av havet och kusterna för att stödja ekonomisk utveckling, inklusive stöd till upprustning av kustområden och till landsbygdsbaserad verksamhet som ger ett socialt och ekonomiskt utbyte, c) stöd till kustbebyggelse och angränsande områden genom att underlätta kommunikationerna med större landsbygdsområden, samt mindre orterstäder i området.

| 2.4 | Regionkommittén anser att man bör utarbeta en översikt över de bestämmelser som finns och som påverkar de havsrelaterade aspekterna, samt undersöka om de olika regionalpolitiska instrumenten, bestämmelserna rörande Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling, bestämmelserna rörande fonden för livslångt lärande samt sjunde ramprogrammet för forskning och utveckling tar tillräcklig hänsyn till dessa aspekter. |
| --- | --- |

2.4

Regionkommittén anser att man bör utarbeta en översikt över de bestämmelser som finns och som påverkar de havsrelaterade aspekterna, samt undersöka om de olika regionalpolitiska instrumenten, bestämmelserna rörande Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling, bestämmelserna rörande fonden för livslångt lärande samt sjunde ramprogrammet för forskning och utveckling tar tillräcklig hänsyn till dessa aspekter.

| 2.5 | Kommittén anser att man bör beakta EU:s marina dimension inom ramen för de framtida konkurrens- och samarbetsmålen, framför allt vad gäller de transnationella och gränsöverskridande aspekterna på bekämpning av föroreningar, ökad sjösäkerhet och förvaltning av flygplatssystem och vattenvägar under regionalpolitikens programperiod 2007–2013. Vidare föreslår kommittén att man ser över och samordnar unionens europeiska finansieringsinstrument med avseende på om havsrelaterade frågor. |
| --- | --- |

2.5

Kommittén anser att man bör beakta EU:s marina dimension inom ramen för de framtida konkurrens- och samarbetsmålen, framför allt vad gäller de transnationella och gränsöverskridande aspekterna på bekämpning av föroreningar, ökad sjösäkerhet och förvaltning av flygplatssystem och vattenvägar under regionalpolitikens programperiod 2007–2013. Vidare föreslår kommittén att man ser över och samordnar unionens europeiska finansieringsinstrument med avseende på om havsrelaterade frågor.

| 2.6 | Kommissionen bör i så stor utsträckning som möjligt kartlägga de ekonomiska och ekologiska marina resursernas värden och göra en utvärdering av det nuvarande och framtida planerade utnyttjandet av dessa resurser samt vid behov genomföra de förändringar som krävs. |
| --- | --- |

2.6

Kommissionen bör i så stor utsträckning som möjligt kartlägga de ekonomiska och ekologiska marina resursernas värden och göra en utvärdering av det nuvarande och framtida planerade utnyttjandet av dessa resurser samt vid behov genomföra de förändringar som krävs.

| 2.7 | Regionkommittén uppmanar kommissionen att undersöka de olika maritima ekonomiska områdena och deras befintliga och framtida potential vad gäller både mervärde och sysselsättning, och att lägga fram slutsatser om hur denna potential kan utnyttjas. |
| --- | --- |

2.7

Regionkommittén uppmanar kommissionen att undersöka de olika maritima ekonomiska områdena och deras befintliga och framtida potential vad gäller både mervärde och sysselsättning, och att lägga fram slutsatser om hur denna potential kan utnyttjas.

| 2.8 | Kommissionen bör även fortsättningsvis i tillräcklig omfattning beakta arbetet med att underhålla, förbättra och bygga ut sjötransportlederna inom ramen för de transeuropeiska näten och driva denna fråga tillsammans med medlemsstaterna. |
| --- | --- |

2.8

Kommissionen bör även fortsättningsvis i tillräcklig omfattning beakta arbetet med att underhålla, förbättra och bygga ut sjötransportlederna inom ramen för de transeuropeiska näten och driva denna fråga tillsammans med medlemsstaterna.

| 2.9 | Regionkommittén begär att de sekundära näten stärks och att öarna fullt ut integreras i höghastighetsvattenvägar i syfte att förbättra transporter från och till öarna och ge bättre tillträde till marknaderna på fastlandet. |
| --- | --- |

2.9

Regionkommittén begär att de sekundära näten stärks och att öarna fullt ut integreras i höghastighetsvattenvägar i syfte att förbättra transporter från och till öarna och ge bättre tillträde till marknaderna på fastlandet.

| 2.10 | Kommittén uppmanar till en klok fysisk planering, till exempel genom att införa en integrerad förvaltning av kustområdena och fördela eller reservera områden som kan komma att behövas för olika ändamål. |
| --- | --- |

2.10

Kommittén uppmanar till en klok fysisk planering, till exempel genom att införa en integrerad förvaltning av kustområdena och fördela eller reservera områden som kan komma att behövas för olika ändamål.

| 2.11 | Kommittén stöder den europeiska varvsindustrins initiativ LeaderSHIP 2015, och uppmanar kommissionen att främja konkurrenskraften inom den högkvalitativa europeiska varvsindustrin. |
| --- | --- |

2.11

Kommittén stöder den europeiska varvsindustrins initiativ LeaderSHIP 2015, och uppmanar kommissionen att främja konkurrenskraften inom den högkvalitativa europeiska varvsindustrin.

| 2.12 | Kommissionen bör prioritera frågan om att undvika fartygsolyckor på öppna havet, vid kusterna och i hamnarna, och via EU-initiativ höja säkerhetsnivån i bindande internationella konventioner inom internationell offentlig rätt, exempelvis Internationella sjöfartsorganisationens konventioner SOLAS och MARPOL. Vidare bör kommissionen påskynda ratificeringen av dessa konventioner och förbättra deras tillämpning och uppföljning. I sammanhanget bör man också överväga i vilken utsträckning anslå strukturfondsmedel kan anslås till riskhantering. |
| --- | --- |

2.12

Kommissionen bör prioritera frågan om att undvika fartygsolyckor på öppna havet, vid kusterna och i hamnarna, och via EU-initiativ höja säkerhetsnivån i bindande internationella konventioner inom internationell offentlig rätt, exempelvis Internationella sjöfartsorganisationens konventioner SOLAS och MARPOL. Vidare bör kommissionen påskynda ratificeringen av dessa konventioner och förbättra deras tillämpning och uppföljning. I sammanhanget bör man också överväga i vilken utsträckning anslå strukturfondsmedel kan anslås till riskhantering.

| 2.13 | Det krävs ökade ansträngningar för att öka kapaciteten eller utveckla infrastruktur som skall göra hamnläggningarna tillgängliga från land, att bygga upp logistiska distributionsnät och nya hamnstrukturer och att diversifiera den nuvarande verksamheten. Härvid bör särskild uppmärksamhet riktas till behovet av hamninfrastrukturer på öar. Allt detta bör ske utan att åtgärderna för att skydda naturresurserna i kustområdena påverkas. |
| --- | --- |

2.13

Det krävs ökade ansträngningar för att öka kapaciteten eller utveckla infrastruktur som skall göra hamnläggningarna tillgängliga från land, att bygga upp logistiska distributionsnät och nya hamnstrukturer och att diversifiera den nuvarande verksamheten. Härvid bör särskild uppmärksamhet riktas till behovet av hamninfrastrukturer på öar. Allt detta bör ske utan att åtgärderna för att skydda naturresurserna i kustområdena påverkas.

| 2.14 | Regionkommittén menar att man i större utsträckning bör ta hänsyn till sociala aspekter i hamnarna, exempelvis i anslutning till besättningens logi. |
| --- | --- |

2.14

Regionkommittén menar att man i större utsträckning bör ta hänsyn till sociala aspekter i hamnarna, exempelvis i anslutning till besättningens logi.

| 2.15 | Regionkommittén begär att man vid utformningen av säkerhetskoncept och säkerhetsåtgärder i hamnanläggningarna och omedelbart angränsande områden skall ta hänsyn till de nya terroristhoten. |
| --- | --- |

2.15

Regionkommittén begär att man vid utformningen av säkerhetskoncept och säkerhetsåtgärder i hamnanläggningarna och omedelbart angränsande områden skall ta hänsyn till de nya terroristhoten.

| 2.16 | Kommissionen bör fortsätta reformeringen av fiskeripolitiken för att på lång sikt trygga både fiskbeståndet i europeiska vatten och yrkesfiskarnas inkomster. |
| --- | --- |

2.16

Kommissionen bör fortsätta reformeringen av fiskeripolitiken för att på lång sikt trygga både fiskbeståndet i europeiska vatten och yrkesfiskarnas inkomster.

| 2.17 | ReK anmodar kommissionen och rådet att tilldela den gemensamma fiskeripolitiken en central roll i samband med nylanseringen av EU:s Medelhavspolitik, också med sikte på att ett frihandelsområde i Medelhavsområdet skall inrättas senast 2010. |
| --- | --- |

2.17

ReK anmodar kommissionen och rådet att tilldela den gemensamma fiskeripolitiken en central roll i samband med nylanseringen av EU:s Medelhavspolitik, också med sikte på att ett frihandelsområde i Medelhavsområdet skall inrättas senast 2010.

| 2.18 | Kommittén uppmanar kommissionen att skapa ramvillkor som gör det möjligt att även fortsättningsvis stödja vindenergianläggningar inom unionen. Man bör också mer aktivt än hittills analysera potentialen för andra förnybara energikällor, exempelvis utnyttjandet av tidvattenenergi, och eventuellt stödja en sådan energiutvinning. |
| --- | --- |

2.18

Kommittén uppmanar kommissionen att skapa ramvillkor som gör det möjligt att även fortsättningsvis stödja vindenergianläggningar inom unionen. Man bör också mer aktivt än hittills analysera potentialen för andra förnybara energikällor, exempelvis utnyttjandet av tidvattenenergi, och eventuellt stödja en sådan energiutvinning.

| 2.19 | Kommittén anmodar kommissionen att se till att undervattenstransporterna av olja och gas i unionens vatten är miljövänliga. |
| --- | --- |

2.19

Kommittén anmodar kommissionen att se till att undervattenstransporterna av olja och gas i unionens vatten är miljövänliga.

| 2.20 | Kommissionen bör beakta de prognoser som gjorts beträffande den stigande havsnivån och utveckla scenarier för de åtgärder som krävs för att skydda kusterna. |
| --- | --- |

2.20

Kommissionen bör beakta de prognoser som gjorts beträffande den stigande havsnivån och utveckla scenarier för de åtgärder som krävs för att skydda kusterna.

| 2.21 | Kommittén kräver att det utvecklas ett instrument för geografisk information även för haven, motsvarande ”INSPIRE”, där man på grundval av en solid kunskapsbas kan skapa balans mellan olika intressent. |
| --- | --- |

2.21

Kommittén kräver att det utvecklas ett instrument för geografisk information även för haven, motsvarande ”INSPIRE”, där man på grundval av en solid kunskapsbas kan skapa balans mellan olika intressent.

| 2.22 | Kommittén anser att man mer målmedvetet bör främja sektorn för havsteknik och varvsindustrin, i likhet med införandet av bestämmelser om dubbelskrov för oljefartyg eller den avveckling av de havsbaserade cirka 200 olje- och gasplattformar som skall ske de kommande åren. |
| --- | --- |

2.22

Kommittén anser att man mer målmedvetet bör främja sektorn för havsteknik och varvsindustrin, i likhet med införandet av bestämmelser om dubbelskrov för oljefartyg eller den avveckling av de havsbaserade cirka 200 olje- och gasplattformar som skall ske de kommande åren.

| 2.23 | Kommissionen bör uppmuntra utarbetandet av statliga strategiska planer och stödja regionala och mellanstatliga strategier för integrerad förvaltning av kustområden. |
| --- | --- |

2.23

Kommissionen bör uppmuntra utarbetandet av statliga strategiska planer och stödja regionala och mellanstatliga strategier för integrerad förvaltning av kustområden.

| 2.24 | Kommittén uppmanar kommissionen att öka stödet åt den marina forskningen, inrikta sig på att främja ny teknik, exempelvis teknik för arktiska förhållanden, utjämna förhållandena inom EU för bland annat vattenbruket och att på tidigt stadium engagera näringslivet i denna verksamhet. |
| --- | --- |

2.24

Kommittén uppmanar kommissionen att öka stödet åt den marina forskningen, inrikta sig på att främja ny teknik, exempelvis teknik för arktiska förhållanden, utjämna förhållandena inom EU för bland annat vattenbruket och att på tidigt stadium engagera näringslivet i denna verksamhet.

| 2.25 | Kommittén ser gärna att kommissionen i syfte att öka allmänhetens medvetenhet om dessa frågor utvecklar en systematisk strategi för en modern havspolitik som kan förankras lokalt och som går att tillämpa i praktiken. |
| --- | --- |

2.25

Kommittén ser gärna att kommissionen i syfte att öka allmänhetens medvetenhet om dessa frågor utvecklar en systematisk strategi för en modern havspolitik som kan förankras lokalt och som går att tillämpa i praktiken.

| 2.26 | Kommissionen uppmanas ta hänsyn till de förhållanden som råder i inlandet och den växelverkan som finns mellan inlandet och kustregionerna och havet, så att alla regioner – inte bara de som ligger direkt vid havet – är aktivt engagerade i den marina politiken. |
| --- | --- |

2.26

Kommissionen uppmanas ta hänsyn till de förhållanden som råder i inlandet och den växelverkan som finns mellan inlandet och kustregionerna och havet, så att alla regioner – inte bara de som ligger direkt vid havet – är aktivt engagerade i den marina politiken.

| 2.27 | Kommissionen bör beakta de stora regionala satsningar som redan görs för de fyra stora europeiska havsområdena: Nordostatlanten, Medelhavet, Östersjön och Svarta havet. |
| --- | --- |

2.27

Kommissionen bör beakta de stora regionala satsningar som redan görs för de fyra stora europeiska havsområdena: Nordostatlanten, Medelhavet, Östersjön och Svarta havet.

| 2.28 | Regionkommittén anmodar kommissionen att särskilt beakta de kulturella intressena och den lokala kunskapen i kustsamhällena och att införliva dessa i planeringen, förvaltningen och utvecklingen av den maritima politiken. Det är också absolut nödvändigt att uppmuntra till fortsatta kulturella länkar mellan kustsamhällena och havet, särskilt med tanke på att havet bidrar till en hållbar utveckling i dessa samhällen. Detta innebär ett mervärde för turismutbudet. |
| --- | --- |

2.28

Regionkommittén anmodar kommissionen att särskilt beakta de kulturella intressena och den lokala kunskapen i kustsamhällena och att införliva dessa i planeringen, förvaltningen och utvecklingen av den maritima politiken. Det är också absolut nödvändigt att uppmuntra till fortsatta kulturella länkar mellan kustsamhällena och havet, särskilt med tanke på att havet bidrar till en hållbar utveckling i dessa samhällen. Detta innebär ett mervärde för turismutbudet.

| 2.29 | Kommissionen bör se till att den regionala och lokala nivån engageras i arbetet med och genomförandet av en europeisk havspolitik och att den i utarbetandet av grönboken utnyttjar den mångsidiga sakkunskap som finns i regionerna. Exempel med ”bästa praxis” och havsnära regioner som kan fungera som förebilder kan ha stor betydelse för att införa integrerade politiska strategier. Den mycket framgångsrika Leadermodellen borde också beaktas för att säkerställa ett lokalt perspektiv vid genomförandet av politiken. |
| --- | --- |

2.29

Kommissionen bör se till att den regionala och lokala nivån engageras i arbetet med och genomförandet av en europeisk havspolitik och att den i utarbetandet av grönboken utnyttjar den mångsidiga sakkunskap som finns i regionerna. Exempel med ”bästa praxis” och havsnära regioner som kan fungera som förebilder kan ha stor betydelse för att införa integrerade politiska strategier. Den mycket framgångsrika Leadermodellen borde också beaktas för att säkerställa ett lokalt perspektiv vid genomförandet av politiken.

| 2.30 | Regionkommittén anser att man i samband med ett brett samråd om grönboken och fram till offentliggörandet bör anordna olika regionala konferenser i kustregionerna för att å ena sidan tillvarata den regionala och lokala sakkunskapen och å andra sidan bidra till öka allmänhetens medvetande om havet. Konferenserna bör fördelas jämnt mellan regioner med stora industriella hamnar och regioner med mindre hanverksinriktade hamnar. |
| --- | --- |

2.30

Regionkommittén anser att man i samband med ett brett samråd om grönboken och fram till offentliggörandet bör anordna olika regionala konferenser i kustregionerna för att å ena sidan tillvarata den regionala och lokala sakkunskapen och å andra sidan bidra till öka allmänhetens medvetande om havet. Konferenserna bör fördelas jämnt mellan regioner med stora industriella hamnar och regioner med mindre hanverksinriktade hamnar.

| 2.31 | Regionkommittén erbjuder sig att inom ramen för samrådet i samband med arbetet om grönboken om havspolitiken spela en viktig roll som partner, och förespråkar en långsiktig och offentlig kampanj där även regionala och lokala myndigheter är engagerade. |
| --- | --- |

2.31

Regionkommittén erbjuder sig att inom ramen för samrådet i samband med arbetet om grönboken om havspolitiken spela en viktig roll som partner, och förespråkar en långsiktig och offentlig kampanj där även regionala och lokala myndigheter är engagerade.

Bryssel den 12 oktober 2005

Regionkommitténs

ordförande

Peter STRAUB

---

(1)  CdR 7/2005 rév.1.

1

(2)  EUT C 310, 16.12.2004, s.1.

2

(3)  CdR 24/2003 fin.

3

(4)  KOM(2005) 12 slutlig.

4

(5)  EGT L 148, 6.6.2002, s. 24.

5

(6)  Vitboken ”Den gemensamma transportpolitiken fram till 2010: Vägval inför framtiden”, KOM(2001) 370 slutlig.

6

---

| 4.4.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 81/26 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 81/26

---

Yttrande från Regionkommittén om Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén: ”Seger i kampen mot den globala klimatförändringen”

(2006/C 81/07)

REGIONKOMMITTÉN HAR AVGETT DETTA YTTRANDE

MED BEAKTANDE AV

kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén ”Seger i kampen mot den globala klimatförändringen” (KOM(2005) 35 slutlig),

kommissionens beslut av den 9 februari 2005 att i enlighet med artikel 265 i EG-fördraget rådfråga Regionkommittén i ärendet,

presidiets beslut av den 22 februari 2005 att ge utskottet för hållbar utveckling i uppdrag att utarbeta yttrandet i ärendet,

slutsatserna från Europeiska rådet den 22–23 mars 2005 och rådet (miljö) den 7 mars 2005,

Europaparlamentets resolution om seminariet för regeringarnas sakkunniga om klimatförändringar av den 12 maj 2005,

Regionkommitténs yttrande av den 18 november 1999 om kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om ”Förberedelser inför genomförandet av Kyotoprotokollet”, KOM(1999) 230 slutlig – CdR 295/1999 fin (1),

Regionkommitténs yttrande av den 21 september 2000 om ”Grönbok om handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom Europeiska unionen” och ”Kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om EU:s strategier och åtgärder för att minska utsläppen av växthusgaser – på väg mot ett europeiskt klimatförändringsprogram”, KOM(2000) 87 slutlig och KOM(2000) 88 slutlig – CdR 189/2000 fin (2),

det utkast till yttrande (CdR 65/2001 rév. 1) som antogs av utskottet för hållbar utveckling den 28 juni 2005 (föredragande: José Macário Correia, kommunstyrelsens ordförande i Tavira (PT–PPE)),

och av följande skäl:

| 1. | Det är nödvändigt att fastställa strategier på medellång och lång sikt för att vinna kampen mot klimatförändringar inom EU och i samarbete med det internationella samfundet. |
| --- | --- |

1.

Det är nödvändigt att fastställa strategier på medellång och lång sikt för att vinna kampen mot klimatförändringar inom EU och i samarbete med det internationella samfundet.

| 2. | EU:s ministerråd förklarade 1996 att den globala medeltemperaturen inte bör stiga mer än två grader över förindustriell nivå. |
| --- | --- |

2.

EU:s ministerråd förklarade 1996 att den globala medeltemperaturen inte bör stiga mer än två grader över förindustriell nivå.

| 3. | Fördelarna med att begränsa ökningen av den globala medeltemperaturen till högst 2 °C överväger kostnaderna för åtgärderna att minska utsläppen. |
| --- | --- |

3.

Fördelarna med att begränsa ökningen av den globala medeltemperaturen till högst 2 °C överväger kostnaderna för åtgärderna att minska utsläppen.

| 4. | Det är absolut nödvändigt att vi med tiden använder oss av en kombination av de effektivaste och minst kostsamma åtgärderna avseende anpassning och skadebegränsning för att uppnå våra miljömässiga mål och samtidigt bibehålla vår ekonomiska konkurrenskraft. |
| --- | --- |

4.

Det är absolut nödvändigt att vi med tiden använder oss av en kombination av de effektivaste och minst kostsamma åtgärderna avseende anpassning och skadebegränsning för att uppnå våra miljömässiga mål och samtidigt bibehålla vår ekonomiska konkurrenskraft.

| 5. | Klimatförändringar är ett globalt problem som också berör de lokala och regionala myndigheternas ansvarsområde. Kyoto-protokollet, som undertecknats gemensamt av både EU och dess medlemsstater, är en internationell överenskommelse som ställer krav på åtgärder från medlemsstaternas – och därmed också de regionala och lokala myndigheternas – sida. |
| --- | --- |

5.

Klimatförändringar är ett globalt problem som också berör de lokala och regionala myndigheternas ansvarsområde. Kyoto-protokollet, som undertecknats gemensamt av både EU och dess medlemsstater, är en internationell överenskommelse som ställer krav på åtgärder från medlemsstaternas – och därmed också de regionala och lokala myndigheternas – sida.

Yttrandet antogsenhälligt vid Regionkommitténs 61:a plenarsession den 12–13 oktober 2005 (sammanträdet den 12 oktober).

1.   Regionkommitténs synpunkter

| 1.1 | Regionkommittén välkomnar kommissionens meddelande som innehåller en adekvat lägesbeskrivning och en analys både av det hot som klimatförändringar innebär och av verktygen för att bekämpa dessa på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

1.1

Regionkommittén välkomnar kommissionens meddelande som innehåller en adekvat lägesbeskrivning och en analys både av det hot som klimatförändringar innebär och av verktygen för att bekämpa dessa på ett effektivt sätt.

| 1.2 | Vi välkomnar också att Kyoto-protokollet trätt i kraft, vilket är första steget i en global strategi för att bekämpa klimatförändringar. |
| --- | --- |

1.2

Vi välkomnar också att Kyoto-protokollet trätt i kraft, vilket är första steget i en global strategi för att bekämpa klimatförändringar.

| 1.3 | Regionkommittén stöder en ambitiös EU-politik på detta område, vilket framförts tidigare. |
| --- | --- |

1.3

Regionkommittén stöder en ambitiös EU-politik på detta område, vilket framförts tidigare.

| 1.4 | Många fler länder måste delta i kampen mot klimatförändringar. Alla sektorer som främst är ansvariga för utsläpp av växthusgaser bör involveras, i synnerhet energisektorn samt flyg- och sjötransportsektorn. |
| --- | --- |

1.4

Många fler länder måste delta i kampen mot klimatförändringar. Alla sektorer som främst är ansvariga för utsläpp av växthusgaser bör involveras, i synnerhet energisektorn samt flyg- och sjötransportsektorn.

| 1.5 | ReK uttrycker oro över följderna av att så få åtgärder vidtas på internationell nivå. |
| --- | --- |

1.5

ReK uttrycker oro över följderna av att så få åtgärder vidtas på internationell nivå.

| 1.6 | Det är beklagligt att vissa medlemsstater är långt ifrån att uppnå sina mål inom ramen för gemenskapsmålet ”– 8 %” i överensstämmelse med Kyotoprotokollet. ReK anser det viktigt att stödja dessa medlemsstater så att de också kan närma sig det fastställda målet. |
| --- | --- |

1.6

Det är beklagligt att vissa medlemsstater är långt ifrån att uppnå sina mål inom ramen för gemenskapsmålet ”– 8 %” i överensstämmelse med Kyotoprotokollet. ReK anser det viktigt att stödja dessa medlemsstater så att de också kan närma sig det fastställda målet.

| 1.7 | ReK stöder kommissionens rekommendation att upplysningskampanjer bör främjas för att bidra till att öka medvetenheten och allmänhetens intresse för dessa frågor så att mer hållbara levnadssätt kan utvecklas. Det är också viktigt att genomföra och utveckla projekt inom detta område i skolorna eftersom skolor kan sägas avspegla samhället. |
| --- | --- |

1.7

ReK stöder kommissionens rekommendation att upplysningskampanjer bör främjas för att bidra till att öka medvetenheten och allmänhetens intresse för dessa frågor så att mer hållbara levnadssätt kan utvecklas. Det är också viktigt att genomföra och utveckla projekt inom detta område i skolorna eftersom skolor kan sägas avspegla samhället.

| 1.8 | I handlingsprogrammen för fysisk planering bör energieffektivitetsmål beaktas och en blandning av förenlig och kompletterande verksamhet främjas för att på så sätt minska långa resor och därmed bränsleförbrukningen. |
| --- | --- |

1.8

I handlingsprogrammen för fysisk planering bör energieffektivitetsmål beaktas och en blandning av förenlig och kompletterande verksamhet främjas för att på så sätt minska långa resor och därmed bränsleförbrukningen.

| 1.9 | Det är viktigt att bevara och skapa nya grönområden. Detta bör ingå i den strategiska planeringen för stadskärnorna. Att öka de trädbevuxna områdenas yta är ytterst viktigt för att effektivisera processen som binder kol i atmosfären. |
| --- | --- |

1.9

Det är viktigt att bevara och skapa nya grönområden. Detta bör ingå i den strategiska planeringen för stadskärnorna. Att öka de trädbevuxna områdenas yta är ytterst viktigt för att effektivisera processen som binder kol i atmosfären.

| 1.10 | ReK stöder mer hållbara mönster för rörlighet, där införandet av gågator och förbud mot eller begränsning av biltrafiken i stadskärnorna spelar en avgörande roll. Det krävs en attraktiv kollektivtrafik som i stor utsträckning kan komplettera och i många fall ersätta enskilda transporter. |
| --- | --- |

1.10

ReK stöder mer hållbara mönster för rörlighet, där införandet av gågator och förbud mot eller begränsning av biltrafiken i stadskärnorna spelar en avgörande roll. Det krävs en attraktiv kollektivtrafik som i stor utsträckning kan komplettera och i många fall ersätta enskilda transporter.

| 1.11 | Det är viktigt att använda mindre förorenande bränslen i alla fordon och detta gäller även företags och myndigheters fordonspark. Kommittén uppmuntrar de offentliga myndigheterna att gå i spetsen när det gäller att åstadkomma en renare fordonspark. |
| --- | --- |

1.11

Det är viktigt att använda mindre förorenande bränslen i alla fordon och detta gäller även företags och myndigheters fordonspark. Kommittén uppmuntrar de offentliga myndigheterna att gå i spetsen när det gäller att åstadkomma en renare fordonspark.

| 1.12 | Iordningsställandet av utrustning för sopsortering och allmänhetens stöd för denna fråga kommer att bidra till att målen uppfylls. |
| --- | --- |

1.12

Iordningsställandet av utrustning för sopsortering och allmänhetens stöd för denna fråga kommer att bidra till att målen uppfylls.

| 1.13 | Energibesparande åtgärder bör vidtas vid nybyggnation och renovering av befintliga byggnader. |
| --- | --- |

1.13

Energibesparande åtgärder bör vidtas vid nybyggnation och renovering av befintliga byggnader.

| 1.14 | Vid sidan av de nationella myndigheterna har alla lokala och regionala myndigheter ansvar för att bekämpa klimatförändringar genom ovanstående åtgärder. |
| --- | --- |

1.14

Vid sidan av de nationella myndigheterna har alla lokala och regionala myndigheter ansvar för att bekämpa klimatförändringar genom ovanstående åtgärder.

2.   Regionkommitténs rekommendationer

| 2.1 | Kommissionen bör främja kampen mot klimatförändringar på alla nivåer, också lokal och regional nivå. |
| --- | --- |

2.1

Kommissionen bör främja kampen mot klimatförändringar på alla nivåer, också lokal och regional nivå.

| 2.2 | Kraftfullare åtgärder bör vidtas för att förebygga och bekämpa skogsbränder. Detta är väsentligt för att motverka utsläpp av växthusgaser. |
| --- | --- |

2.2

Kraftfullare åtgärder bör vidtas för att förebygga och bekämpa skogsbränder. Detta är väsentligt för att motverka utsläpp av växthusgaser.

| 2.3 | Regionkommittén efterlyser förstärkta åtgärder för att studera och ständigt övervaka Europas glaciärer, som är ömtåliga ekosystem och ytterst känsliga för klimatförändringar. |
| --- | --- |

2.3

Regionkommittén efterlyser förstärkta åtgärder för att studera och ständigt övervaka Europas glaciärer, som är ömtåliga ekosystem och ytterst känsliga för klimatförändringar.

| 2.4 | Företag bör få omfattande ekonomiska incitament att införa ”ren” teknik eller lägga om befintlig teknik. |
| --- | --- |

2.4

Företag bör få omfattande ekonomiska incitament att införa ”ren” teknik eller lägga om befintlig teknik.

| 2.5 | För att kampen mot klimatförändringar skall ske i enlighet med rättsliga normer bör en effektiv övervakningspolitik inrättas för att kontrollera industrin. |
| --- | --- |

2.5

För att kampen mot klimatförändringar skall ske i enlighet med rättsliga normer bör en effektiv övervakningspolitik inrättas för att kontrollera industrin.

| 2.6 | ReK stöder alternativa energikällor (t.ex. biomassa) vid uppvärmning av byggnader och detta bör gälla alla, även myndigheter. Kommittén vill också i detta sammanhang understryka att befintliga energikällor bör utnyttjas effektivare, till exempel genom en utbyggnad av kraftvärme, vilket skulle leda till lägre utsläppsnivåer per produktionsenhet. |
| --- | --- |

2.6

ReK stöder alternativa energikällor (t.ex. biomassa) vid uppvärmning av byggnader och detta bör gälla alla, även myndigheter. Kommittén vill också i detta sammanhang understryka att befintliga energikällor bör utnyttjas effektivare, till exempel genom en utbyggnad av kraftvärme, vilket skulle leda till lägre utsläppsnivåer per produktionsenhet.

| 2.7 | Incitament för konsumtion av energieffektiva produkter och produkter som tillverkas med förnybar energi bör främjas. |
| --- | --- |

2.7

Incitament för konsumtion av energieffektiva produkter och produkter som tillverkas med förnybar energi bör främjas.

| 2.8 | Subsidier till verksamhet som bidrar till klimatförändringar bör slopas. |
| --- | --- |

2.8

Subsidier till verksamhet som bidrar till klimatförändringar bör slopas.

| 2.9 | ReK stöder rådets förslag att sätta upp mål för perioden efter 2012. I likhet med rådet menar ReK att det för i-länder är lämpligt att sätta upp som mål en minskning med 15–30 % fram till 2020 i överensstämmelse med referensvärdena i Kyotoprotokollet. Efter 2020 bör värden fastställas som ligger i linje med de slutsatser som rådet (miljö) antagit, det vill säga 60–80 % fram till 2050. |
| --- | --- |

2.9

ReK stöder rådets förslag att sätta upp mål för perioden efter 2012. I likhet med rådet menar ReK att det för i-länder är lämpligt att sätta upp som mål en minskning med 15–30 % fram till 2020 i överensstämmelse med referensvärdena i Kyotoprotokollet. Efter 2020 bör värden fastställas som ligger i linje med de slutsatser som rådet (miljö) antagit, det vill säga 60–80 % fram till 2050.

| 2.10 | ReK föreslår att det i den temainriktade strategin om stadsmiljö införs incitament för kampen mot klimatförändringar. |
| --- | --- |

2.10

ReK föreslår att det i den temainriktade strategin om stadsmiljö införs incitament för kampen mot klimatförändringar.

| 2.11 | Kostnader och vinster med att begränsa temperaturstigningen till 2 °C bör studeras och forskas om mer ingående. Den koncentration av växthusgaser som krävs för att uppnå målet 2 °C måste fastställas mer exakt, liksom vilka kostnader en sådan minskning medför. |
| --- | --- |

2.11

Kostnader och vinster med att begränsa temperaturstigningen till 2 °C bör studeras och forskas om mer ingående. Den koncentration av växthusgaser som krävs för att uppnå målet 2 °C måste fastställas mer exakt, liksom vilka kostnader en sådan minskning medför.

| 2.12 | Städer bör fortsätta att ansluta sig till LA21-arbetet och lägga större vikt vid att genomföra LA21. |
| --- | --- |

2.12

Städer bör fortsätta att ansluta sig till LA21-arbetet och lägga större vikt vid att genomföra LA21.

Bryssel den 12 oktober 2005

Regionkommitténs

ordförande

Peter STRAUB

---

(1)  EGT C 107, 3.5.2002, s. 76.

1

(2)  EGT C 192, 12.8.2002, s. 59.

2

---

| 4.4.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 81/28 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 81/28

---

Yttrande från Regionkommittén om ”Kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet – 2005 års översyn av EU:s strategi för hållbar utveckling: Inledande inventering och riktlinjer för framtiden”

(2006/C 81/08)

REGIONKOMMITTÉN HAR AVGETT DETTA YTTRANDE

MED BEAKTANDE AV

kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om ”2005 års översyn av EU:s strategi för hållbar utveckling: Inledande inventering och riktlinjer för framtiden”, (KOM(2005) 37 slutlig),

Europeiska kommissionens beslut av den 9 februari 2005 att i enlighet med artikel 265 första stycket i EG-fördraget rådfråga Regionkommittén i ärendet,

presidiets beslut av den 12 april 2005 att ge utskottet för hållbar utveckling i uppdrag att utarbeta kommitténs yttrande,

kommissionens meddelande om ”Hållbar utveckling i Europa för en bättre värld: En strategi för hållbar utveckling i Europeiska unionen” (kommissionens förslag till Europeiska rådet i Göteborg) (KOM(2001) 264 slutlig),

kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om ”Mot ett globalt partnerskap för hållbar utveckling” (KOM(2002) 82 slutlig),

kommissionens meddelande av den 15 januari 2002 till Europeiska rådets vårmöte i Barcelona den 15-16 mars 2002 då förnyade satsningar gjordes på den strategi som antogs vid toppmötet i Lissabon (KOM(2002) 14) och som skall göra Europa till den mest dynamiska, konkurrenskraftiga och hållbara kunskapsbaserade ekonomin i världen,

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs förberedande yttrande som antogs den 28 april 2004 (NAT/229 – CESE 661/2004),

Uttalandet om huvudprinciperna för hållbar utveckling från Europeiska rådet den 16–17 juni 2005,

Regionkommitténs yttrande om meddelandet ”Mot en temainriktad strategi för hållbar användning av naturresurser”, (KOM(2003) 572 slutlig – CdR 11/2004 fin) (1),

Regionkommitténs yttrande av den 14 november 2001 om kommissionens meddelande ”Tio år efter Rio: Förberedelser inför världstoppmötet om hållbar utveckling år 2002”, (KOM(2001) 53 slutlig – CdR 37/2001 fin), (2)

Regionkommitténs yttrande av den 15 juni 2000 om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om en gemenskapsram för samarbete för en hållbar utveckling i städerna”, (KOM(1999) 557 slutlig – 1999/0233 COD – CdR 134/2000 fin) (3),

Regionkommitténs yttrande av den 17 februari om kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet, ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om ”Ett hållbart framtida jordbruk” (KOM(1999) 22 slutlig – CdR 183/1999 fin) (4),

Regionkommitténs yttrande om ”Kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet – Handel och utveckling: att hjälpa utvecklingsländerna att dra nytta av handeln”, (KOM(2002) 513 slutlig – CdR 100/2003 fin) (5),

Regionkommitténs yttrande om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om tjänster på den inre marknaden”, (KOM(2004) 2 slutlig – 2004/0001 (COD) – CdR 154/2004) (6),

det utkast till yttrande (CdR 66/2005 rév.1) som antogs den 28 juni 2005 av Regionkommitténs utskott för hållbar utveckling (föredragande: Mona-Lisa Norrman, landstingsfullmäktigeledamot i Jämtland, SE–PSE),

och av följande skäl:

| 1) | Regionerna och kommunerna utgör den besluts- och verkställandenivå som står närmast unionens medborgare. De åtgärder som krävs i arbetet för en hållbar utveckling måste tas fram, förankras, genomföras och följas upp i dialog med unionens medborgare. |
| --- | --- |

1)

Regionerna och kommunerna utgör den besluts- och verkställandenivå som står närmast unionens medborgare. De åtgärder som krävs i arbetet för en hållbar utveckling måste tas fram, förankras, genomföras och följas upp i dialog med unionens medborgare.

| 2) | I unionens 25 medlemsstater är det på den regionala och lokala nivån som den praktiska samordningen mellan olika politikområden måste ske. Det är också på den regionala och lokala nivån som unionens sammanhållningspolitik omsätts i praktisk handling. |
| --- | --- |

2)

I unionens 25 medlemsstater är det på den regionala och lokala nivån som den praktiska samordningen mellan olika politikområden måste ske. Det är också på den regionala och lokala nivån som unionens sammanhållningspolitik omsätts i praktisk handling.

| 3) | Det är den samlade effekten av de åtgärder som genomförs regionalt och lokalt, såväl inom unionen som globalt, som kan vända de ohållbara tendenser vi ser i dag. Tänk globalt, handla lokalt! |
| --- | --- |

3)

Det är den samlade effekten av de åtgärder som genomförs regionalt och lokalt, såväl inom unionen som globalt, som kan vända de ohållbara tendenser vi ser i dag. Tänk globalt, handla lokalt!

Med beaktande av ovanstående antog Regionkommittén enhälligt följande yttrande vid sin 61:a plenarsession den 12–13 oktober 2005 (sammanträdet den 12 oktober).

1.   Regionkommitténs bedömning

Allmänt

| 1.1 | Regionkommittén välkomnar kommissionens meddelande om en översyn av EU:s strategi för hållbar utveckling med en inledande inventering och riktlinjer för framtiden. |
| --- | --- |

1.1

Regionkommittén välkomnar kommissionens meddelande om en översyn av EU:s strategi för hållbar utveckling med en inledande inventering och riktlinjer för framtiden.

| 1.2 | Regionkommittén vill understryka att tillräckliga framsteg inte har gjorts sedan strategin för hållbar utveckling antogs i Göteborg 2001. Regionkommittén konstaterar liksom kommissionen att arbetet för en hållbar utveckling nu måste inriktas på aktiva åtgärder och konkret handling. |
| --- | --- |

1.2

Regionkommittén vill understryka att tillräckliga framsteg inte har gjorts sedan strategin för hållbar utveckling antogs i Göteborg 2001. Regionkommittén konstaterar liksom kommissionen att arbetet för en hållbar utveckling nu måste inriktas på aktiva åtgärder och konkret handling.

| 1.3 | Regionkommittén vill framhålla att hållbar utveckling med de tre dimensionerna ekonomi, ekologi och sociala aspekter utgör förutsättningen för tillväxt, fler arbetstillfällen, bättre jobb, ökad välfärd och en renare och hälsosammare miljö. |
| --- | --- |

1.3

Regionkommittén vill framhålla att hållbar utveckling med de tre dimensionerna ekonomi, ekologi och sociala aspekter utgör förutsättningen för tillväxt, fler arbetstillfällen, bättre jobb, ökad välfärd och en renare och hälsosammare miljö.

| 1.4 | Regionkommittén vill understryka vikten av att hållbar utveckling integreras och synliggörs inom unionens samtliga politikområden. Det är viktigt att sammanhållningspolitiken arbetar för att stödja såväl den ekonomiska som den ekologiska och sociala dimensionen och att hänsyn tas till politikens långsiktiga konsekvenser. Likaså bör man i EU:s framtida utvecklingspolitik och Afrikapolitik säkerställa ett konsekvent stöd till hållbar utveckling i internationell verksamhet. |
| --- | --- |

1.4

Regionkommittén vill understryka vikten av att hållbar utveckling integreras och synliggörs inom unionens samtliga politikområden. Det är viktigt att sammanhållningspolitiken arbetar för att stödja såväl den ekonomiska som den ekologiska och sociala dimensionen och att hänsyn tas till politikens långsiktiga konsekvenser. Likaså bör man i EU:s framtida utvecklingspolitik och Afrikapolitik säkerställa ett konsekvent stöd till hållbar utveckling i internationell verksamhet.

Internationell handel

| 1.5 | Regionkommittén betonar att Lissabonstrategin är grunden för EU:s reaktion på globaliseringens effekter på konkurrenskraften, ekonomin och arbetskraften i EU, men den bör också återspegla effekterna på hållbar utveckling på såväl EU-nivå som internationell nivå. De metoder som nu används för att uppnå hållbar utveckling, med avseende på olika internationella överenskommelser, bör utvecklas för att på ett bättre sätt återspegla globaliseringens effekter på offentliga tjänster och hållbar utveckling på lokal och regional nivå. |
| --- | --- |

1.5

Regionkommittén betonar att Lissabonstrategin är grunden för EU:s reaktion på globaliseringens effekter på konkurrenskraften, ekonomin och arbetskraften i EU, men den bör också återspegla effekterna på hållbar utveckling på såväl EU-nivå som internationell nivå. De metoder som nu används för att uppnå hållbar utveckling, med avseende på olika internationella överenskommelser, bör utvecklas för att på ett bättre sätt återspegla globaliseringens effekter på offentliga tjänster och hållbar utveckling på lokal och regional nivå.

Dialog och samverkan

| 1.6 | Regionkommittén vill framhålla vikten av att dialogen med det civila samhället fungerar. En förutsättning för detta är att budskapen från kommissionen är samstämmiga och samordnade, samt att strategin följs upp och omsätts i synliga åtgärder. |
| --- | --- |

1.6

Regionkommittén vill framhålla vikten av att dialogen med det civila samhället fungerar. En förutsättning för detta är att budskapen från kommissionen är samstämmiga och samordnade, samt att strategin följs upp och omsätts i synliga åtgärder.

Det lokala och regionala perspektivet

| 1.7 | Regionkommittén vill speciellt framhålla regionernas och kommunernas roll och ansvar i arbetet för en hållbar utveckling. Samtliga myndighetsnivåer bör via ett starkt ledarskap samarbeta för att ta fram och genomföra de förändringar som krävs för att nå ett hållbart samhälle. |
| --- | --- |

1.7

Regionkommittén vill speciellt framhålla regionernas och kommunernas roll och ansvar i arbetet för en hållbar utveckling. Samtliga myndighetsnivåer bör via ett starkt ledarskap samarbeta för att ta fram och genomföra de förändringar som krävs för att nå ett hållbart samhälle.

Medborgarna i fokus

| 1.8 | Regionkommittén vill understryka vikten av att arbetet för en hållbar utveckling utgår från unionens medborgares behov och förutsättningar. I dialogen med medborgarna har regionerna och kommunerna en viktig roll, och kommissionen bör stödja detta arbete organisatoriskt och ekonomiskt genom att






  — | utveckla konsultativa processer och skapa naturliga mötesplatser för dialog och erfarenhetsutbyte, |
| --- | --- | --- |

1.8

Regionkommittén vill understryka vikten av att arbetet för en hållbar utveckling utgår från unionens medborgares behov och förutsättningar. I dialogen med medborgarna har regionerna och kommunerna en viktig roll, och kommissionen bör stödja detta arbete organisatoriskt och ekonomiskt genom att

—

utveckla konsultativa processer och skapa naturliga mötesplatser för dialog och erfarenhetsutbyte,

| — | stödja lokala och regionala utvecklingsprojekt, såväl inom unionen som globalt, samt |
| --- | --- |

—

stödja lokala och regionala utvecklingsprojekt, såväl inom unionen som globalt, samt

| — | höja kunskapsnivån och insikten inom unionen om behovet av gemensamma insatser för att nå ett hållbart samhälle. |
| --- | --- |

—

höja kunskapsnivån och insikten inom unionen om behovet av gemensamma insatser för att nå ett hållbart samhälle.

Folkhälsa, trygghet och jämställdhet

| 1.9 | Regionkommittén vill framhålla att folkhälsa utifrån ett brett perspektiv utgör en viktig förutsättning i arbetet för en hållbar utveckling. |
| --- | --- |

1.9

Regionkommittén vill framhålla att folkhälsa utifrån ett brett perspektiv utgör en viktig förutsättning i arbetet för en hållbar utveckling.

| 1.10 | Regionkommittén vill poängtera att trygghet är en viktig förutsättning för god livskvalitet, och tillsammans med ett brett folkhälsoperspektiv utgör trygghet den grund som arbetet för en hållbar utveckling utgår från. |
| --- | --- |

1.10

Regionkommittén vill poängtera att trygghet är en viktig förutsättning för god livskvalitet, och tillsammans med ett brett folkhälsoperspektiv utgör trygghet den grund som arbetet för en hållbar utveckling utgår från.

| 1.11 | Regionkommittén vill vidare framhålla behovet av ett jämställdhetsperspektiv i arbetet för en hållbar utveckling. |
| --- | --- |

1.11

Regionkommittén vill vidare framhålla behovet av ett jämställdhetsperspektiv i arbetet för en hållbar utveckling.

Miljödrivet näringsliv och gröna jobb

| 1.12 | Regionkommittén stöder kommissionens bedömning att vår framtida livskvalitet är beroende av våra produktions- och konsumtionsmönster. Vi behöver bryta sambandet mellan ekonomisk tillväxt och miljöförstöring, något som kan ske genom utbildning och information om varors och tjänsters påverkan på hälsa och miljö. Miljökrav vid offentlig upphandling är också en viktig del i arbetet med att ändra våra produktions- och konsumtionsmönster. |
| --- | --- |

1.12

Regionkommittén stöder kommissionens bedömning att vår framtida livskvalitet är beroende av våra produktions- och konsumtionsmönster. Vi behöver bryta sambandet mellan ekonomisk tillväxt och miljöförstöring, något som kan ske genom utbildning och information om varors och tjänsters påverkan på hälsa och miljö. Miljökrav vid offentlig upphandling är också en viktig del i arbetet med att ändra våra produktions- och konsumtionsmönster.

| 1.13 | Regionkommittén vill framhålla behovet av åtgärder för att stödja utvecklingen av ett miljödrivet näringsliv, framför allt när det gäller små och medelstora företag. Forskningsintensiva företag inom den miljötekniska sektorn bör lyftas fram och stödjas inom ramen för det aktuella förslaget till sjunde ramprogrammet för forskning och utveckling och demonstration (FP7). |
| --- | --- |

1.13

Regionkommittén vill framhålla behovet av åtgärder för att stödja utvecklingen av ett miljödrivet näringsliv, framför allt när det gäller små och medelstora företag. Forskningsintensiva företag inom den miljötekniska sektorn bör lyftas fram och stödjas inom ramen för det aktuella förslaget till sjunde ramprogrammet för forskning och utveckling och demonstration (FP7).

Mål, åtgärder och uppföljning

| 1.14 | Regionkommittén stöder kommissionens ambition att fastställa tydliga mål, målgrupper och tidsgränser. Detta gör det möjligt att följa upp, mäta och redovisa de framsteg som görs. |
| --- | --- |

1.14

Regionkommittén stöder kommissionens ambition att fastställa tydliga mål, målgrupper och tidsgränser. Detta gör det möjligt att följa upp, mäta och redovisa de framsteg som görs.

| 1.15 | Regionkommittén vill understryka behovet av att arbetet för en hållbar utveckling inriktas på aktiva åtgärder och konkret handling. Det åtgärdsprogram som tas fram måste också innehålla verktyg för att genomföra och följa upp de olika åtgärderna, och regioner och kommuner måste ingå som viktiga samarbetsparter vid framtagandet av åtgärdsprogrammet. |
| --- | --- |

1.15

Regionkommittén vill understryka behovet av att arbetet för en hållbar utveckling inriktas på aktiva åtgärder och konkret handling. Det åtgärdsprogram som tas fram måste också innehålla verktyg för att genomföra och följa upp de olika åtgärderna, och regioner och kommuner måste ingå som viktiga samarbetsparter vid framtagandet av åtgärdsprogrammet.

Verktyg i arbetet för en hållbar utveckling

| 1.16 | Regionkommittén vill understryka vikten av att nya verktyg tas fram och att befintliga verktyg utvecklas. Detta är en förutsättning för att de åtgärder som krävs i arbetet för en hållbar utveckling skall kunna genomföras, utvärderas och följas upp. Följande verktyg bör utvecklas och anpassas för att bli effektiva i arbetet för en hållbar utveckling: |
| --- | --- |

1.16

Regionkommittén vill understryka vikten av att nya verktyg tas fram och att befintliga verktyg utvecklas. Detta är en förutsättning för att de åtgärder som krävs i arbetet för en hållbar utveckling skall kunna genomföras, utvärderas och följas upp. Följande verktyg bör utvecklas och anpassas för att bli effektiva i arbetet för en hållbar utveckling:

–   Miljöledningssystem

EU:s miljölednings- och miljörevisionsordning (EMAS) bör utvecklas och anpassas till de frågeställningar och krav som inryms under hållbar utveckling. Ett ledningssystem för hållbar utveckling som omfattar de tre dimensionerna ekonomi, ekologi och sociala aspekter bör utvecklas.

–   Offentlig upphandling

Att ställa miljökrav vid offentlig upphandling är ett kraftfullt verktyg för att förändra produktions- och konsumtionsmönstren i samhället. För att ytterligare stärka detta bör bl.a. möjligheten att väga in de miljömässiga fördelarna med lokalt producerade varor och tjänster lyftas fram. Den offentliga upphandlingen inom unionen omfattar i dag 15 % av BNP, vilket motsvarar ca 1 000 miljarder euro.

–   Teknikupphandling

Metoder för teknikupphandling bör tas fram, särskilt för upphandling inom områdena avfall, energi, transport, vatten och avlopp, vägar och annan infrastruktur. Detta är områden där den offentliga sektorn på regional och kommunal nivå har ett ansvar.

Forskning och utveckling

Det finns ett stort behov av att ny och mer miljöanpassad teknik utvecklas. Kommissionens initiativ att etablera ett antal teknikplattformar (Technological Platforms), som bygger på samarbete mellan forskningen och det privata näringslivet, är ett steg i detta arbete. Diskussioner förs t.ex. i Europaparlamentet om att etablera s.k. samhälleligt motiverade plattformar (Socially Motivated Research Platforms) som skall ha som uttalad uppgift att stödja och utveckla forskning och utveckling kopplat till hållbar utveckling. Regionkommittén stöder denna utveckling och vill understryka behovet av att de satsningar som görs också omfattar forskning och utveckling inom de samhälls- och beteendevetenskapliga sektorerna. Särskilda insatser krävs också för att kunna omsätta forskningens resultat i det praktiska arbetet för en hållbar utveckling på regional och lokal nivå.

–   Information och opinionsbildning

Kommissionen har bl.a. antagit miniminormer för samråd inför beslut inom miljöområdet. Man har också tagit olika initiativ för att främja det privata näringslivets delaktighet i arbetet för en hållbar utveckling. I detta arbete är inte alltid kommissionen den bästa avsändaren.

–   Samverkan och erfarenhetsutbyte

En viktig del i arbetet för en hållbar utveckling är möjligheten att utbyta erfarenheter och bygga upp ny kunskap genom samarbete och samverkan mellan olika aktörer. Ett stort antal organisationer och nätverk inom EU arbetar med detta.

–   Uppföljning och utvärdering

För att kunna genomföra målinriktade och effektiva insatser i arbetet för en hållbar utveckling krävs verktyg för uppföljning och utvärdering. Hälsokonsekvensbeskrivningar och miljökonsekvensbeskrivningar är exempel på två sådana, men ytterligare insatser krävs för att utveckla dessa verktyg.

–   Marknadsanpassade instrument

Inom unionen finns i dag ett antal marknadsanpassade instrument, som t.ex. miljörelaterade skatter, system för handel med utsläppsrätter och subventioner. Ytterligare insatser krävs för att utveckla dessa instrument, med målsättningen att varje verksamhet skall bära sina faktiska samhällskostnader.

–   Fysisk planering

Många av de åtgärder som krävs i arbetet för en hållbar utveckling berör mark- och vattenanvändning på regional och lokal nivå och är kopplade till den fysiska planeringen, som t.ex. implementeringen av unionens vattendirektiv och de temainriktade strategierna för stadsmiljö och avfall.

–   Lagstiftning

Lagstiftning är ett annat viktigt verktyg i arbetet för en hållbar utveckling. I såväl den lagstiftning som är gemensam inom unionen som i lagstiftning på nationell nivå finns dock delar som inte fullt ut stöder arbetet för en hållbar utveckling. Arbetet med att förbättra och utveckla befintlig lagstiftning bör prioriteras. Samordningen mellan olika lagar bör också ses över och förbättras, bl.a. med målsättningen att få ett enklare regelverk. Som ett komplement till lagstiftning förordas att verktyg och metoder utvecklas som bygger på överenskommelser mellan samhällets parter. Exempel på detta är överenskommelser inom ramen för den öppna samordningsmetoden, Ålborgstadgan och trepartsavtal.

2.   Regionkommitténs rekommendationer

| 2.1 | Regionkommittén vill understryka vikten av att unionens medborgare står i fokus i arbetet för ett hållbart samhälle. Dialogen om såväl fysiska och ekonomiska åtgärder som förändringar av konsumtion och beteende måste utgå från den regionala och lokala nivåns förutsättningar. |
| --- | --- |

2.1

Regionkommittén vill understryka vikten av att unionens medborgare står i fokus i arbetet för ett hållbart samhälle. Dialogen om såväl fysiska och ekonomiska åtgärder som förändringar av konsumtion och beteende måste utgå från den regionala och lokala nivåns förutsättningar.

| 2.2 | Regionkommittén anser att de mål och åtgärder som krävs i arbetet för en hållbar utveckling skall utgå från och anpassas till den regionala och lokala nivåns förutsättningar. |
| --- | --- |

2.2

Regionkommittén anser att de mål och åtgärder som krävs i arbetet för en hållbar utveckling skall utgå från och anpassas till den regionala och lokala nivåns förutsättningar.

| 2.3 | Regionkommittén vill understryka vikten av att nya verktyg tas fram, samt att befintliga verktyg utvecklas. Detta är en förutsättning för att de åtgärder som krävs i arbetet för en hållbar utveckling skall kunna genomföras, utvärderas och följas upp. |
| --- | --- |

2.3

Regionkommittén vill understryka vikten av att nya verktyg tas fram, samt att befintliga verktyg utvecklas. Detta är en förutsättning för att de åtgärder som krävs i arbetet för en hållbar utveckling skall kunna genomföras, utvärderas och följas upp.

| 2.4 | Regionkommittén förutsätter att kommissionen såväl i det fortsatta arbetet med översynen av strategin för hållbar utveckling som i arbetet med handlingsprogrammet utvecklar och fördjupar dialogen med den regionala och lokala nivån. Regionkommittén kommer att aktivt delta i det fortsatta arbetet för att nå ett hållbart samhälle, såväl inom EU som globalt. |
| --- | --- |

2.4

Regionkommittén förutsätter att kommissionen såväl i det fortsatta arbetet med översynen av strategin för hållbar utveckling som i arbetet med handlingsprogrammet utvecklar och fördjupar dialogen med den regionala och lokala nivån. Regionkommittén kommer att aktivt delta i det fortsatta arbetet för att nå ett hållbart samhälle, såväl inom EU som globalt.

Bryssel den 12 oktober 2005

Regionkommitténs

ordförande

Peter STRAUB

---

(1)  EUT C 121, 30.4.2004, s. 47.

1

(2)  EGT C 107, 3.5.2002, s. 9.

2

(3)  EGT C 317, 6.11.2000, s. 33.

3

(4)  EGT C 156, 6.6.2000, s. 40

4

(5)  EUT C 23, 27.1.2004, s. 8.

5

(6)  EUT C 43, 18.2.2005, s. 18.

6

---

| 4.4.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 81/32 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 81/32

---

Regionkommitténs yttrande om ”En period för eftertanke: strukturen, ämnena och ramen för en utvärdering av debatten om Europeiska unionen”

(2006/C 81/09)

REGIONKOMMITTÉN HAR AVGETT DETTA YTTRANDE

MED BEAKTANDE AV

Europaparlamentets beslut av den 6 september 2005 att i enlighet med artikel 265 fjärde stycket i EG-fördraget rådfråga Regionkommittén i ärendet,

Regionkommitténs ordförandes beslut att i enlighet med artikel 40.2 i arbetsordningen utse Franz Schausberger, delstaten Salzburgs företrädare i Regionkommittén (AT–PPE), och Graham Tope, Greater London Authority (UK–ALDE), till huvudföredragande för yttrandet i detta ärende,

Fördraget om upprättande av en konstitution för Europa som undertecknades av stats- och regeringscheferna i Rom den 29 oktober 2004 (CIG 87/04 rev. 1, CIG 87/04 add. 1 rev. 1 och add. 2 rev. 1),

Regionkommitténs yttrande av den 17 november 2004 om Fördraget om upprättande av en konstitution för Europa (CdR 354/2003 fin (1)),

ReK:s rapport av den 6 november 2001 om ”Närhetsfrågorna” (CdR 436/2000 fin).

Vid sin 61:a plenarsession den 12–13 oktober 2005 (sammanträdet den 13 oktober) antog Regionkommittén följande yttrande:

Regionkommitténs synpunkter och rekommendationer

a)   Bakgrund

| 1. | För att säkra fred, frihet och välstånd behövs det enligt Regionkommittén ett politiskt starkt och demokratiskt EU, ett kraftfullt europeiskt ledarskap och ett nära samarbete mellan EU-institutionerna i syfte att återlansera det europeiska projektet. |
| --- | --- |

1.

För att säkra fred, frihet och välstånd behövs det enligt Regionkommittén ett politiskt starkt och demokratiskt EU, ett kraftfullt europeiskt ledarskap och ett nära samarbete mellan EU-institutionerna i syfte att återlansera det europeiska projektet.

| 2. | Kommittén hyser farhågor för att en alltför lång period för eftertanke kan skada bilden av EU, och uppmanar alla EU-institutioner att arbeta för att återuppta och återlansera den djupare innebörden i det ideal och den plan som ligger bakom det europeiska integrationsprojektet. |
| --- | --- |

2.

Kommittén hyser farhågor för att en alltför lång period för eftertanke kan skada bilden av EU, och uppmanar alla EU-institutioner att arbeta för att återuppta och återlansera den djupare innebörden i det ideal och den plan som ligger bakom det europeiska integrationsprojektet.

| 3. | ReK anser emellertid att det är lämpligt att se reflexionsperioden som ett tillfälle att analysera medborgarnas ståndpunkter beträffande Europeiska unionen, och som en möjlighet att konsolidera EU:s grundläggande mål, värden och principer, t.ex. solidaritet, effektivitet, insyn och samarbete, på grundval av medborgarnas stöd. |
| --- | --- |

3.

ReK anser emellertid att det är lämpligt att se reflexionsperioden som ett tillfälle att analysera medborgarnas ståndpunkter beträffande Europeiska unionen, och som en möjlighet att konsolidera EU:s grundläggande mål, värden och principer, t.ex. solidaritet, effektivitet, insyn och samarbete, på grundval av medborgarnas stöd.

| 4. | Kommittén vill i detta sammanhang påminna om betydelsen av de grundläggande rättigheterna inom unionen i enlighet med den stadga som införlivats i det konstitutionella fördraget. |
| --- | --- |

4.

Kommittén vill i detta sammanhang påminna om betydelsen av de grundläggande rättigheterna inom unionen i enlighet med den stadga som införlivats i det konstitutionella fördraget.

| 5. | ReK anser att Europeiska unionen måste ta resultaten i den franska och den nederländska folkomröstningen på allvar och visa att den gör det. Att fortsätta processen för ratificering av det konstitutionella fördraget utan att ändra den ursprungliga tidsplanen och utan allvarliga diskussioner på europeisk nivå skulle enligt kommitténs åsikt vara detsamma som att ge Europas medborgare en negativ signal och att inbjuda till ytterligare avslag i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

5.

ReK anser att Europeiska unionen måste ta resultaten i den franska och den nederländska folkomröstningen på allvar och visa att den gör det. Att fortsätta processen för ratificering av det konstitutionella fördraget utan att ändra den ursprungliga tidsplanen och utan allvarliga diskussioner på europeisk nivå skulle enligt kommitténs åsikt vara detsamma som att ge Europas medborgare en negativ signal och att inbjuda till ytterligare avslag i medlemsstaterna.

| 6. | Kommittén konstaterar dock att skälen till dessa avslag är många och varierade och i vissa fall kanske inte har med själva fördraget att göra. Kommittén anser därför att man i första hand bör koncentrera sig på diskussionens kontext och eftersträva enighet beträffande budgetplanen. Vi vill dock erinra om att mer än hälften av medlemsstaterna redan har ratificerat fördraget på det sätt de själva valt, och besluten i dessa medlemsstater måste väga lika tungt som de negativa folkomröstningsresultaten. |
| --- | --- |

6.

Kommittén konstaterar dock att skälen till dessa avslag är många och varierade och i vissa fall kanske inte har med själva fördraget att göra. Kommittén anser därför att man i första hand bör koncentrera sig på diskussionens kontext och eftersträva enighet beträffande budgetplanen. Vi vill dock erinra om att mer än hälften av medlemsstaterna redan har ratificerat fördraget på det sätt de själva valt, och besluten i dessa medlemsstater måste väga lika tungt som de negativa folkomröstningsresultaten.

| 7. | Kommittén bekräftar sitt engagemang för det konstitutionella fördraget och dess landvinningar, som innebär en garanti för bättre styresformer i EU tack vare de avsevärda förbättringarna som föreslås, jämfört med de gällande fördragen, i fråga om funktionssätt, enkelhet och insyn i EU. |
| --- | --- |

7.

Kommittén bekräftar sitt engagemang för det konstitutionella fördraget och dess landvinningar, som innebär en garanti för bättre styresformer i EU tack vare de avsevärda förbättringarna som föreslås, jämfört med de gällande fördragen, i fråga om funktionssätt, enkelhet och insyn i EU.

| 8. | Vi anser att institutionerna i den mer omfattande debatten om Europeiska unionens framtid bör fokusera på de aktuella och potentiella fördelar som medlemskap och medborgarskap i praktiken ger medborgarna. |
| --- | --- |

8.

Vi anser att institutionerna i den mer omfattande debatten om Europeiska unionens framtid bör fokusera på de aktuella och potentiella fördelar som medlemskap och medborgarskap i praktiken ger medborgarna.

| 9. | I syfte att återskapa de europeiska medborgarnas förtroende för EU-projektet uppmanar vi EU-institutionerna att






  — | fatta beslut som är aktuella på de områden där EU-medborgarna tillförs ett verkligt mervärde, |
| --- | --- | --- |

9.

I syfte att återskapa de europeiska medborgarnas förtroende för EU-projektet uppmanar vi EU-institutionerna att

—

fatta beslut som är aktuella på de områden där EU-medborgarna tillförs ett verkligt mervärde,

| — | utforma sin verksamhet på ett mycket mer decentraliserat sätt, med respekt och incitament för subsidiaritetsprincipen, |
| --- | --- |

—

utforma sin verksamhet på ett mycket mer decentraliserat sätt, med respekt och incitament för subsidiaritetsprincipen,

| — | aktivt visa att en politisk union inte kommer att undergräva Europas kulturella och språkliga mångfald, |
| --- | --- |

—

aktivt visa att en politisk union inte kommer att undergräva Europas kulturella och språkliga mångfald,

| — | visa att EU kommer att ge EU-medborgarna möjlighet att utveckla sina professionella och personliga erfarenheter på EU-nivå, |
| --- | --- |

—

visa att EU kommer att ge EU-medborgarna möjlighet att utveckla sina professionella och personliga erfarenheter på EU-nivå,

| — | upprätta en ömsesidig dialog med Europas medborgare, |
| --- | --- |

—

upprätta en ömsesidig dialog med Europas medborgare,

| — | utveckla en kultur av ökad öppenhet, framför allt genom att göra rådets arbete mer tillgängligt, så att medborgarna lättare kan förstå EU:s beslutsprocess. |
| --- | --- |

—

utveckla en kultur av ökad öppenhet, framför allt genom att göra rådets arbete mer tillgängligt, så att medborgarna lättare kan förstå EU:s beslutsprocess.

| 10. | Kommittén anser att man bör fullfölja arbetet med att främja tillämpningen av subsidiaritetsprincipen på samtliga områden och utnyttja de fördelar som den ökade närheten till de lokala och regionala myndigheterna innebär för medborgarna. |
| --- | --- |

10.

Kommittén anser att man bör fullfölja arbetet med att främja tillämpningen av subsidiaritetsprincipen på samtliga områden och utnyttja de fördelar som den ökade närheten till de lokala och regionala myndigheterna innebär för medborgarna.

| 11. | Kommittén uppmanar medlemsstaterna att fördjupa den politiska integrationen i EU, något som utgör en grundläggande förutsättning för att skapa en utvidgad union, samt att ange syfte, potentiella geografiska gränser och långsiktiga mål för EU:s integrationsprocess. EU-medlemskap skall innebära respekt för det lokala och regionala självstyret inom varje stats konstitutionella ramar. |
| --- | --- |

11.

Kommittén uppmanar medlemsstaterna att fördjupa den politiska integrationen i EU, något som utgör en grundläggande förutsättning för att skapa en utvidgad union, samt att ange syfte, potentiella geografiska gränser och långsiktiga mål för EU:s integrationsprocess. EU-medlemskap skall innebära respekt för det lokala och regionala självstyret inom varje stats konstitutionella ramar.

| 12. | Vi uppmanar politiker på såväl medlemsstatsnivå som regional och lokal nivå att ta ansvar för sina handlingar inom de egna ansvarsområdena och att avhålla sig från den utbredda vanan att använda ”Bryssel” som syndabock. Vi understryker att Europeiska unionen kan lyckas endast om politikerna på europeisk, nationell, regional och lokal nivå på ett ansvarsfullt sätt delar på åliggandena och erkänner att institutionell respekt är av avgörande betydelse för framgång och en förutsättning för goda styresformer. |
| --- | --- |

12.

Vi uppmanar politiker på såväl medlemsstatsnivå som regional och lokal nivå att ta ansvar för sina handlingar inom de egna ansvarsområdena och att avhålla sig från den utbredda vanan att använda ”Bryssel” som syndabock. Vi understryker att Europeiska unionen kan lyckas endast om politikerna på europeisk, nationell, regional och lokal nivå på ett ansvarsfullt sätt delar på åliggandena och erkänner att institutionell respekt är av avgörande betydelse för framgång och en förutsättning för goda styresformer.

b)   Debattens struktur

| 13. | Regionkommittén anser att EU-institutionerna måste börja diskutera med de människor och samhällen som de företräder, och att de bör ha samma öppna inställning som rådde i konventet, där fördraget utarbetades av företrädare för nationella parlament, politiska partier, lokala och regionala myndigheter, det civila samhället och arbetsmarknadens parter. I samband med denna diskussion måste medborgarna få klart för sig det politiska, ekonomiska och sociala mervärde som en europeisk union kan ge. |
| --- | --- |

13.

Regionkommittén anser att EU-institutionerna måste börja diskutera med de människor och samhällen som de företräder, och att de bör ha samma öppna inställning som rådde i konventet, där fördraget utarbetades av företrädare för nationella parlament, politiska partier, lokala och regionala myndigheter, det civila samhället och arbetsmarknadens parter. I samband med denna diskussion måste medborgarna få klart för sig det politiska, ekonomiska och sociala mervärde som en europeisk union kan ge.

| 14. | Kommittén anser att ReK i sin egenskap av institutionell företrädare för de lokala och regionala myndigheterna i Europeiska unionen måste spela en aktiv roll i de politiska och institutionella initiativen under den reflexionsperiod som stats- och regeringscheferna har inlett. Kommittén föreslår därför en färdplan (2) för att inleda en verklig decentraliserad diskussion i egentlig mening. |
| --- | --- |

14.

Kommittén anser att ReK i sin egenskap av institutionell företrädare för de lokala och regionala myndigheterna i Europeiska unionen måste spela en aktiv roll i de politiska och institutionella initiativen under den reflexionsperiod som stats- och regeringscheferna har inlett. Kommittén föreslår därför en färdplan (2) för att inleda en verklig decentraliserad diskussion i egentlig mening.

| 15. | ReK uppmanar de lokala och regionala myndigheterna att skapa engagemang och informera sina lokalsamhällen om de frågor som är av betydelse för dessa i debatten om Europeiska unionens framtid. De bör på ett bättre sätt förklara processerna i den europeiska integrationen och de praktiska resultaten av denna genom en decentraliserad informationspolicy med regional och lokal bas. Kommittén anser att man inte kan nå ut till den breda allmänheten om debatten förs endast på europeisk nivå. Därför krävs strukturerade debatter med gränsöverskridande inslag på nationell, regional och lokal nivå, med deltagande av kommitténs ledamöter och med stöd av EU-institutionerna. |
| --- | --- |

15.

ReK uppmanar de lokala och regionala myndigheterna att skapa engagemang och informera sina lokalsamhällen om de frågor som är av betydelse för dessa i debatten om Europeiska unionens framtid. De bör på ett bättre sätt förklara processerna i den europeiska integrationen och de praktiska resultaten av denna genom en decentraliserad informationspolicy med regional och lokal bas. Kommittén anser att man inte kan nå ut till den breda allmänheten om debatten förs endast på europeisk nivå. Därför krävs strukturerade debatter med gränsöverskridande inslag på nationell, regional och lokal nivå, med deltagande av kommitténs ledamöter och med stöd av EU-institutionerna.

| 16. | Kommittén vill för övrigt understryka att ReK präglas av arbetssättet nedifrån och upp, och åtar sig att genom sina ledamöter vända sig till och ta upp idéer från organ på regional och lokal nivå när det gäller gemenskapens politik och institutioner samt att överföra budskapet till EU-institutionerna, både vad avser politisk analys och innovativa förslag. |
| --- | --- |

16.

Kommittén vill för övrigt understryka att ReK präglas av arbetssättet nedifrån och upp, och åtar sig att genom sina ledamöter vända sig till och ta upp idéer från organ på regional och lokal nivå när det gäller gemenskapens politik och institutioner samt att överföra budskapet till EU-institutionerna, både vad avser politisk analys och innovativa förslag.

| 17. | ReK rekommenderar att dialogen med medborgarna inte begränsas till enstaka kampanjer eller fokuseras på detaljer i institutionernas verksamhet. Därför uppmanas EU att fokusera på informationsförmedling som har direkt praktisk nytta för medborgarna och hjälper dem att utnyttja de möjligheter som EU erbjuder dem. |
| --- | --- |

17.

ReK rekommenderar att dialogen med medborgarna inte begränsas till enstaka kampanjer eller fokuseras på detaljer i institutionernas verksamhet. Därför uppmanas EU att fokusera på informationsförmedling som har direkt praktisk nytta för medborgarna och hjälper dem att utnyttja de möjligheter som EU erbjuder dem.

| 18. | Kommittén uppmanar EU-institutionerna, medlemsstaterna och de regionala och lokala myndigheterna att skapa nya och kreativa metoder för interaktion med medborgarna på gräsrotsnivå och att i diskussionerna använda moderna elektroniska medier (t.ex. ”Europa lyssnar” i Österrike och ”Nationellt forum om Europa” i Irland) samt att se till att budskapet förmedlas på medborgarnas modersmål och inte bara på vissa utvalda EU-språk. Det vilar dessutom ett ansvar på institutionerna och medlemsstaterna att bemöta felaktiga fakta om EU som medborgarna kan konfronteras med, framför allt i media. |
| --- | --- |

18.

Kommittén uppmanar EU-institutionerna, medlemsstaterna och de regionala och lokala myndigheterna att skapa nya och kreativa metoder för interaktion med medborgarna på gräsrotsnivå och att i diskussionerna använda moderna elektroniska medier (t.ex. ”Europa lyssnar” i Österrike och ”Nationellt forum om Europa” i Irland) samt att se till att budskapet förmedlas på medborgarnas modersmål och inte bara på vissa utvalda EU-språk. Det vilar dessutom ett ansvar på institutionerna och medlemsstaterna att bemöta felaktiga fakta om EU som medborgarna kan konfronteras med, framför allt i media.

| 19. | Kommittén konstaterar att lokala och regionala massmedia, och särskilt den lokala pressen, spelar en mycket viktig roll i detta sammanhang, inte minst för att de kan kommunicera direkt med medborgarna med enkla ord på medborgarnas eget språk. |
| --- | --- |

19.

Kommittén konstaterar att lokala och regionala massmedia, och särskilt den lokala pressen, spelar en mycket viktig roll i detta sammanhang, inte minst för att de kan kommunicera direkt med medborgarna med enkla ord på medborgarnas eget språk.

c)   Ämnen för reflexion

Allmänna ramar

| 20. | Regionkommittén anser att bestämmelserna i det konstitutionella fördraget om EU:s territoriella dimension och de lokala och regionala myndigheternas medverkan, både institutionellt via ReK och mer generellt, utgör en viktig och positiv utveckling. |
| --- | --- |

20.

Regionkommittén anser att bestämmelserna i det konstitutionella fördraget om EU:s territoriella dimension och de lokala och regionala myndigheternas medverkan, både institutionellt via ReK och mer generellt, utgör en viktig och positiv utveckling.

| 21. | Kommittén uppmanar EU-institutionerna att hjälpa till att utveckla en verklig ”subsidiaritetskultur” i EU, medlemsstaterna och inom de lokala och regionala myndigheterna och att omedelbart börja tillämpa den subsidiaritetsprincip och den proportionalitetsprincip som stadgas i det konstitutionella fördraget. Därigenom kan man på ett enkelt och effektivt sätt kan visa medborgarna att EU endast agerar på de områden där det finns ett tydligt mervärde samt att detta sker i enlighet med principen om bättre lagstiftning. |
| --- | --- |

21.

Kommittén uppmanar EU-institutionerna att hjälpa till att utveckla en verklig ”subsidiaritetskultur” i EU, medlemsstaterna och inom de lokala och regionala myndigheterna och att omedelbart börja tillämpa den subsidiaritetsprincip och den proportionalitetsprincip som stadgas i det konstitutionella fördraget. Därigenom kan man på ett enkelt och effektivt sätt kan visa medborgarna att EU endast agerar på de områden där det finns ett tydligt mervärde samt att detta sker i enlighet med principen om bättre lagstiftning.

| 22. | Kommittén skulle vilja att ”närhetsbegreppet” tillämpas i EU:s strategier och lagstiftning, eftersom detta tydligt skulle visa en vilja att införa öppnare förfaranden som en omedelbar reaktion på medborgarnas farhågor. I detta sammanhang skulle införandet av ett nytt rättsligt instrument som underlättar mellanregionalt och gränsöverskridande samarbete, inklusive samarbete i ekonomiska och sociala frågor, bland annat kunna betraktas som ett tydligt tecken på ett Europa närmare medborgarna. |
| --- | --- |

22.

Kommittén skulle vilja att ”närhetsbegreppet” tillämpas i EU:s strategier och lagstiftning, eftersom detta tydligt skulle visa en vilja att införa öppnare förfaranden som en omedelbar reaktion på medborgarnas farhågor. I detta sammanhang skulle införandet av ett nytt rättsligt instrument som underlättar mellanregionalt och gränsöverskridande samarbete, inklusive samarbete i ekonomiska och sociala frågor, bland annat kunna betraktas som ett tydligt tecken på ett Europa närmare medborgarna.

| 23. | Dessa komponenter borde ingå i det konstitutionella fördraget, men kommittén vill understryka att många av de åtgärder och skyldigheter som sammanhänger med dessa bestämmelser omedelbart skulle kunna integreras i gemenskapens verksamhet, t.ex. att utvidga konsekvensbedömningarna till att omfatta de ekonomiska och administrativa konsekvenserna av ny EU-lagstiftning för de lokala och regionala myndigheterna. |
| --- | --- |

23.

Dessa komponenter borde ingå i det konstitutionella fördraget, men kommittén vill understryka att många av de åtgärder och skyldigheter som sammanhänger med dessa bestämmelser omedelbart skulle kunna integreras i gemenskapens verksamhet, t.ex. att utvidga konsekvensbedömningarna till att omfatta de ekonomiska och administrativa konsekvenserna av ny EU-lagstiftning för de lokala och regionala myndigheterna.

| 24. | ReK har särskilt välkomnat följande punkter i fördraget som exempel på goda styresformer och skulle vilja försäkra sig om att man under reflexionsperioden verkligen ser till att de kan bibehållas och genomföras:






  — | Erkännande av de lokala och regionala myndigheternas roll i EU:s styresformer. |
| --- | --- | --- |

24.

ReK har särskilt välkomnat följande punkter i fördraget som exempel på goda styresformer och skulle vilja försäkra sig om att man under reflexionsperioden verkligen ser till att de kan bibehållas och genomföras:

—

Erkännande av de lokala och regionala myndigheternas roll i EU:s styresformer.

| — | Förbättrat samråd innan lagstiftningsförslag offentliggörs. |
| --- | --- |

—

Förbättrat samråd innan lagstiftningsförslag offentliggörs.

| — | Beaktande av de ekonomiska och administrativa bördor som läggs på de lokala och regionala myndigheterna. |
| --- | --- |

—

Beaktande av de ekonomiska och administrativa bördor som läggs på de lokala och regionala myndigheterna.

| — | Breddad definition av subsidiaritetsprincipen: de lokala och regionala myndigheterna skall omfattas. |
| --- | --- |

—

Breddad definition av subsidiaritetsprincipen: de lokala och regionala myndigheterna skall omfattas.

| — | Erkännande av att den kulturella och språkliga mångfalden är en källa till välstånd som måste bevaras, samtidigt som de grundläggande principerna om samarbete och integration måste respekteras. |
| --- | --- |

—

Erkännande av att den kulturella och språkliga mångfalden är en källa till välstånd som måste bevaras, samtidigt som de grundläggande principerna om samarbete och integration måste respekteras.

| — | Förstärkning av Regionkommitténs roll; framför allt skall ReK ges rätt att väcka talan inför EG-domstolen när det gäller kommitténs egna befogenheter och vid brott mot subsidiaritetsprincipen. |
| --- | --- |

—

Förstärkning av Regionkommitténs roll; framför allt skall ReK ges rätt att väcka talan inför EG-domstolen när det gäller kommitténs egna befogenheter och vid brott mot subsidiaritetsprincipen.

| — | Hänvisning till representativa sammanslutningar (t.ex. lokala och regionala myndigheter). |
| --- | --- |

—

Hänvisning till representativa sammanslutningar (t.ex. lokala och regionala myndigheter).

Aktuella diskussionsfrågor

| 25. | Regionkommittén anser att det är oerhört viktigt att EU har tillräckliga resurser för att genomföra de uppgifter som unionen åläggs. Kommittén upprepar sitt stöd till Europeiska kommissionens förslag till budgetplan för åren 2007–2013. |
| --- | --- |

25.

Regionkommittén anser att det är oerhört viktigt att EU har tillräckliga resurser för att genomföra de uppgifter som unionen åläggs. Kommittén upprepar sitt stöd till Europeiska kommissionens förslag till budgetplan för åren 2007–2013.

| 26. | Kommittén anser att det nu är läge att börja diskutera grundvalarna för finansieringen av EU-budgeten på lång sikt och att stärka Europaparlamentets demokratiska kontroll över budgeten. |
| --- | --- |

26.

Kommittén anser att det nu är läge att börja diskutera grundvalarna för finansieringen av EU-budgeten på lång sikt och att stärka Europaparlamentets demokratiska kontroll över budgeten.

| 27. | ReK påminner medlemsstaterna om att sammanhållningspolitiken är ett område där EU sedan lång tid tillbaka har uppvisat ett verkligt mervärde, samt att sammanhållningspolitikens synlighet gör det möjligt för medborgarna att i sin vardag uppskatta EU:s konkreta och positiva insatser och att den utgör grunden för europeisk solidaritet och därmed skiljer den europeiska sociala modellen från andra exempel på transnationell integration. |
| --- | --- |

27.

ReK påminner medlemsstaterna om att sammanhållningspolitiken är ett område där EU sedan lång tid tillbaka har uppvisat ett verkligt mervärde, samt att sammanhållningspolitikens synlighet gör det möjligt för medborgarna att i sin vardag uppskatta EU:s konkreta och positiva insatser och att den utgör grunden för europeisk solidaritet och därmed skiljer den europeiska sociala modellen från andra exempel på transnationell integration.

| 28. | ReK upprepar sitt stöd till partnerskapet för tillväxt och sysselsättning (Lissabonstrategin) som en god avvägning mellan ekonomiska målsättningar, hållbar utveckling och den europeiska samhällsmodellens modernisering och framåtskridande. |
| --- | --- |

28.

ReK upprepar sitt stöd till partnerskapet för tillväxt och sysselsättning (Lissabonstrategin) som en god avvägning mellan ekonomiska målsättningar, hållbar utveckling och den europeiska samhällsmodellens modernisering och framåtskridande.

| 29. | Om EU:s konkurrenskraft skall kunna stärkas måste man enligt ReK:s uppfattning även hjälpa EU-medborgarna att utveckla sina talanger och sin kreativitet över de nationella gränserna. Kommittén är övertygad om att värdet av ett EU med kulturell mångfald kommer att bli mycket mer påtagligt för européerna när de börjar uppleva att deras liv ingår i ett europeiskt sammanhang. För att konkurrenskraften skall stärkas och medborgarna bli delaktiga i Europaprojektet, är det därför nödvändigt att EU även fortsättningsvis underlättar den fria rörligheten för personer och främjar större rörlighet inom EU. |
| --- | --- |

29.

Om EU:s konkurrenskraft skall kunna stärkas måste man enligt ReK:s uppfattning även hjälpa EU-medborgarna att utveckla sina talanger och sin kreativitet över de nationella gränserna. Kommittén är övertygad om att värdet av ett EU med kulturell mångfald kommer att bli mycket mer påtagligt för européerna när de börjar uppleva att deras liv ingår i ett europeiskt sammanhang. För att konkurrenskraften skall stärkas och medborgarna bli delaktiga i Europaprojektet, är det därför nödvändigt att EU även fortsättningsvis underlättar den fria rörligheten för personer och främjar större rörlighet inom EU.

| 30. | ReK bekräftar sitt stöd till EU:s strategi för hållbar utveckling och betonar särskilt att åtgärder och EU-stöd på miljöskyddsområdet kan fungera som motor för ytterligare åtgärder på nationell, regional och lokal nivå. |
| --- | --- |

30.

ReK bekräftar sitt stöd till EU:s strategi för hållbar utveckling och betonar särskilt att åtgärder och EU-stöd på miljöskyddsområdet kan fungera som motor för ytterligare åtgärder på nationell, regional och lokal nivå.

| 31. | Kommittén erinrar om det europeiska medborgarskapets unika beskaffenhet. Utan att ersätta det nationella medborgarskapet utgör det ett inslag i en europeisk identitet. |
| --- | --- |

31.

Kommittén erinrar om det europeiska medborgarskapets unika beskaffenhet. Utan att ersätta det nationella medborgarskapet utgör det ett inslag i en europeisk identitet.

| 32. | Kommittén efterlyser mycket större investeringar och samarbete när det gäller utbildning (inklusive möjligheter till livslångt lärande för alla medborgare), forskning och innovation på EU-nivå, eftersom detta är bästa sättet att skapa fler och bättre jobb för Europas medborgare och stärka den europeiska konkurrenskraften inom världsekonomin. |
| --- | --- |

32.

Kommittén efterlyser mycket större investeringar och samarbete när det gäller utbildning (inklusive möjligheter till livslångt lärande för alla medborgare), forskning och innovation på EU-nivå, eftersom detta är bästa sättet att skapa fler och bättre jobb för Europas medborgare och stärka den europeiska konkurrenskraften inom världsekonomin.

| 33. | ReK är övertygad om att de nationella, regionala och lokala myndigheterna bör involveras i utbildningssatsningarna om man på ett bättre sätt vill förklara vad Europa och EU-politiken innebär. Detta kan ske t.ex. genom att införa specialkurser i skolorna och en europeisk dimension i läroplaner, postgymnasial utbildning och fortbildning för lärare. |
| --- | --- |

33.

ReK är övertygad om att de nationella, regionala och lokala myndigheterna bör involveras i utbildningssatsningarna om man på ett bättre sätt vill förklara vad Europa och EU-politiken innebär. Detta kan ske t.ex. genom att införa specialkurser i skolorna och en europeisk dimension i läroplaner, postgymnasial utbildning och fortbildning för lärare.

| 34. | Regionkommittén är dessutom övertygad om att det är nödvändigt att sprida en EU-positiv kultur bland offentliga tjänstemän på regional och lokal nivå som i sitt dagliga arbete konfronteras med lagar och bestämmelser. |
| --- | --- |

34.

Regionkommittén är dessutom övertygad om att det är nödvändigt att sprida en EU-positiv kultur bland offentliga tjänstemän på regional och lokal nivå som i sitt dagliga arbete konfronteras med lagar och bestämmelser.

d)   Utvärdering

| 35. | Regionkommittén uppmanar EU-institutionerna och medlemsstaterna att lyssna på medborgarna när man utvärderar diskussionsresultaten under reflexionsperioden. |
| --- | --- |

35.

Regionkommittén uppmanar EU-institutionerna och medlemsstaterna att lyssna på medborgarna när man utvärderar diskussionsresultaten under reflexionsperioden.

| 36. | Kommittén är medveten om att man under reflexionsperioden kan komma att diskutera olika scenarier, men vänder sig emot att man överger det konstitutionella fördraget till förmån för Nicefördraget. Vi efterlyser ett samförstånd om en ratificering år 2009. |
| --- | --- |

36.

Kommittén är medveten om att man under reflexionsperioden kan komma att diskutera olika scenarier, men vänder sig emot att man överger det konstitutionella fördraget till förmån för Nicefördraget. Vi efterlyser ett samförstånd om en ratificering år 2009.

| 37. | Regionkommittén vill aktivt delta i nylanseringen av den konstitutionella processen och stöder Europaparlamentets strävan att uppnå ett framgångsrikt resultat. |
| --- | --- |

37.

Regionkommittén vill aktivt delta i nylanseringen av den konstitutionella processen och stöder Europaparlamentets strävan att uppnå ett framgångsrikt resultat.

Bryssel den 13 oktober 2005

Regionkommitténs

ordförande

Peter STRAUB

---

(1)  EUT C 71, 22.3.2005, s. 1.

1

(2)  Se bilaga.

2

---

BILAGA

Förslag till ReK:s färdplan för en decentraliserad diskussion under loppet av reflexionsperioden

Hållpunkter

| — | Perioden för eftertanke bör vara en aktiv och dynamisk dialogfas då EU-institutionerna beger sig ut på fältet för att verka för en strukturerad, decentraliserad och högkvalitativ debatt om Europaprojektet som berör de ämnen som är viktigast för medborgarna. |
| --- | --- |

—

Perioden för eftertanke bör vara en aktiv och dynamisk dialogfas då EU-institutionerna beger sig ut på fältet för att verka för en strukturerad, decentraliserad och högkvalitativ debatt om Europaprojektet som berör de ämnen som är viktigast för medborgarna.

| — | Debatten bör handla om styresformerna snarare än ratificeringsprocessens mekanik och, på grundval av närhetstanken, föras i Europas städer och regioner och inte i Bryssel. Det får inte vara en debatt om det konstitutionella fördraget utan om meningen med unionen, dess mervärde, dess grundläggande värderingar och dess politik. |
| --- | --- |

—

Debatten bör handla om styresformerna snarare än ratificeringsprocessens mekanik och, på grundval av närhetstanken, föras i Europas städer och regioner och inte i Bryssel. Det får inte vara en debatt om det konstitutionella fördraget utan om meningen med unionen, dess mervärde, dess grundläggande värderingar och dess politik.

| — | De verkställande instanserna och de lokala och regionala församlingarna måste engagera sig på ett aktivt sätt som institutioner och delta fullt ut i debatten om EU:s framtid, samtidigt som de tar sitt ansvar gentemot medborgarna. |
| --- | --- |

—

De verkställande instanserna och de lokala och regionala församlingarna måste engagera sig på ett aktivt sätt som institutioner och delta fullt ut i debatten om EU:s framtid, samtidigt som de tar sitt ansvar gentemot medborgarna.

| — | Några teman att ta upp till diskussion: de grundläggande rättigheternas roll och betydelse, enligt i den stadga som inlemmats i det konstitutionella fördraget, den europeiska samhällsmodellen, solidariteten, subsidiariteten och proportionaliteten, inre marknaden, konkurrenskraften, tillväxten och sysselsättningen, miljön, den hållbara utvecklingen, energipolitiken, offentliga tjänster och deras finansiering, Ekonomiska och monetära unionens ekonomiska aspekter, globaliseringens utmaningar för småföretagen, de rättigheter och friheter och den tillhörighetskänsla som förknippas med EU-medborgarskapet, området för säkerhet, frihet och rättvisa, utvidgning kontra fördjupning samt utbildnings-, forsknings- och innovationspolitiken. Det är också lämpligt att de teman som tas upp är anpassade till de konkreta situationer som råder på lokal och regional nivå. |
| --- | --- |

—

Några teman att ta upp till diskussion: de grundläggande rättigheternas roll och betydelse, enligt i den stadga som inlemmats i det konstitutionella fördraget, den europeiska samhällsmodellen, solidariteten, subsidiariteten och proportionaliteten, inre marknaden, konkurrenskraften, tillväxten och sysselsättningen, miljön, den hållbara utvecklingen, energipolitiken, offentliga tjänster och deras finansiering, Ekonomiska och monetära unionens ekonomiska aspekter, globaliseringens utmaningar för småföretagen, de rättigheter och friheter och den tillhörighetskänsla som förknippas med EU-medborgarskapet, området för säkerhet, frihet och rättvisa, utvidgning kontra fördjupning samt utbildnings-, forsknings- och innovationspolitiken. Det är också lämpligt att de teman som tas upp är anpassade till de konkreta situationer som råder på lokal och regional nivå.

| — | Det är ReK:s ambition att spela en aktiv roll i partnerskap med Europaparlamentet. Europaparlamentsledamöterna och de lokalt och regionalt folkvalda måste mobiliseras tillsammans för att bidra till den politiska och demokratiska debatten under reflexionsperioden. |
| --- | --- |

—

Det är ReK:s ambition att spela en aktiv roll i partnerskap med Europaparlamentet. Europaparlamentsledamöterna och de lokalt och regionalt folkvalda måste mobiliseras tillsammans för att bidra till den politiska och demokratiska debatten under reflexionsperioden.

| — | För att kunna genomföra de föreslagna åtgärderna på ett effektivt och adekvat sätt önskar ReK få tillgång till ökade finansieringsresurser eller till och med en ny budgetpost för detta ändamål från och med år 2006. |
| --- | --- |

—

För att kunna genomföra de föreslagna åtgärderna på ett effektivt och adekvat sätt önskar ReK få tillgång till ökade finansieringsresurser eller till och med en ny budgetpost för detta ändamål från och med år 2006.

Åtgärder som planeras för perioden 2006–2009

| — | ”Plattformar för Europa” inrättas samtidigt i samtliga medlemsstater, upplagda som öppna informations- och diskussionsforum om EU, dess värden, dess mål och dess perspektiv:






  — | 1:a fasen (oktober 2005–mars 2006): Inrätta regionala kommittéer sammansatta av ”ambassadörer” för lokala och regionala församlingar och innefattande nätverket av deras ledamöter, politiska partier, regionalt folkvalda och nationella parlamentariker, lokala och regionala medier, det civila samhället och aktörer på det sociala området och i utbildningsväsendet; med syftet att göra allmänheten, och särskilt de unga, medvetna om EU-politiken samt att lyfta fram dess positiva aspekter. |
| --- | --- | --- |

—

”Plattformar för Europa” inrättas samtidigt i samtliga medlemsstater, upplagda som öppna informations- och diskussionsforum om EU, dess värden, dess mål och dess perspektiv:

—

1:a fasen (oktober 2005–mars 2006): Inrätta regionala kommittéer sammansatta av ”ambassadörer” för lokala och regionala församlingar och innefattande nätverket av deras ledamöter, politiska partier, regionalt folkvalda och nationella parlamentariker, lokala och regionala medier, det civila samhället och aktörer på det sociala området och i utbildningsväsendet; med syftet att göra allmänheten, och särskilt de unga, medvetna om EU-politiken samt att lyfta fram dess positiva aspekter.

| — | 2:a fasen (januari 2006–juni 2009): anordna offentliga möten ute på fältet med deltagande av ReK- och Europaparlamentsledamöter om problem som konstaterats: |
| --- | --- |

—

2:a fasen (januari 2006–juni 2009): anordna offentliga möten ute på fältet med deltagande av ReK- och Europaparlamentsledamöter om problem som konstaterats:

| — | Identifiera målgrupper: lokala och regionala förvaltningar, journalister, lärare, ungdomar osv.






  — | I samarbete med Europaparlamentet och med hjälp av massmedier utreda vilka problem som allmänheten anser vara mest angelägna, genom att lyssna på de problem och farhågor som medborgarna ger uttryck för vid offentliga möten. |
| --- | --- | --- |

—

Identifiera målgrupper: lokala och regionala förvaltningar, journalister, lärare, ungdomar osv.

—

I samarbete med Europaparlamentet och med hjälp av massmedier utreda vilka problem som allmänheten anser vara mest angelägna, genom att lyssna på de problem och farhågor som medborgarna ger uttryck för vid offentliga möten.

| — | Utarbeta ett sortiment av kommunikationsmaterial som ReK-ledamöterna kan använda sig av. |
| --- | --- |

—

Utarbeta ett sortiment av kommunikationsmaterial som ReK-ledamöterna kan använda sig av.

| — | Kommunicera med lokala och nationella medier. |
| --- | --- |

—

Kommunicera med lokala och nationella medier.

| — | Utnyttja IT-plattformar för debatt samt inrätta virtuella regionala forum. |
| --- | --- |

—

Utnyttja IT-plattformar för debatt samt inrätta virtuella regionala forum.

| — | Ge ut informationsmaterial. |
| --- | --- |

—

Ge ut informationsmaterial.

| — | 3:e fasen (fr.o.m. januari 2007): utvärdera och konsolidera resultaten från debatten i Europas städer och regioner. |
| --- | --- |

—

3:e fasen (fr.o.m. januari 2007): utvärdera och konsolidera resultaten från debatten i Europas städer och regioner.

| — | Anordna kongresser för lokala och regionala medier på årlig basis i Bryssel, organiserade av ReK i samverkan med andra EU-institutioner, med finansieringsstöd från kommissionens sida. Första omgången planeras till 2006. |
| --- | --- |

—

Anordna kongresser för lokala och regionala medier på årlig basis i Bryssel, organiserade av ReK i samverkan med andra EU-institutioner, med finansieringsstöd från kommissionens sida. Första omgången planeras till 2006.

| — | ReK:s press- och kommunikationsenhet kan, i samarbete med de lokala och regionala representationskontoren i Bryssel, utarbeta en studie om informationsarbetet och kopplingarna till de lokala och regionala medierna. Detta tema skulle kunna bli en röd tråd för Open Days 2006. |
| --- | --- |

—

ReK:s press- och kommunikationsenhet kan, i samarbete med de lokala och regionala representationskontoren i Bryssel, utarbeta en studie om informationsarbetet och kopplingarna till de lokala och regionala medierna. Detta tema skulle kunna bli en röd tråd för Open Days 2006.

| — | Utarbeta en broschyr med fokusering på mervärdet av gemenskapens insatser och deras betydelse för EU-medborgarna, som kan läggas fram av ReK:s ledamöter och spridas i stor skala. Det skulle röra sig om en publikation med ett nytt grepp, där idéerna presenteras på ett pedagogiskt, lättläst och lättförståeligt sätt för att väcka medborgarnas intresse. |
| --- | --- |

—

Utarbeta en broschyr med fokusering på mervärdet av gemenskapens insatser och deras betydelse för EU-medborgarna, som kan läggas fram av ReK:s ledamöter och spridas i stor skala. Det skulle röra sig om en publikation med ett nytt grepp, där idéerna presenteras på ett pedagogiskt, lättläst och lättförståeligt sätt för att väcka medborgarnas intresse.

| — | Lansera en strategi för medvetandegörande av EU-medborgarna, framför allt med inriktning på ungdomarna som är morgondagens EU-medborgare och som kommer att rösta för första gången år 2009. |
| --- | --- |

—

Lansera en strategi för medvetandegörande av EU-medborgarna, framför allt med inriktning på ungdomarna som är morgondagens EU-medborgare och som kommer att rösta för första gången år 2009.

---

| 4.4.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 81/37 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 81/37

---

Yttrande från Regionkommittén om ”Kvinnor och fattigdom i EU”

(2006/C 81/10)

REGIONKOMMITTÉN HAR AVGETT DETTA YTTRANDE MOT BAKGRUND AV FÖLJANDE:

Europaparlamentets beslut av den 11 maj 2005 att i enlighet med artikel 265 fjärde stycket i EG-fördraget rådfråga kommittén i ärendet ”Kvinnor och fattigdom i EU”,

Regionkommitténs ordförandes beslut av den 19 maj 2005 att ge utskottet för ekonomisk politik och socialpolitik i uppdrag att utarbeta ett yttrande i ärendet,

artikel 2 i EG-fördraget (1), som anger att en av gemenskapens uppgifter är att främja jämställdheten,

artikel 3 i EG-fördraget, som anger att det är ett övergripande mål för Europeiska unionens politik att ”undanröja bristande jämställdhet mellan kvinnor och män och att främja jämställdhet mellan dem”,

artikel 13 i EG-fördraget, som ger rådet befogenhet att vidta lämpliga åtgärder för att bekämpa diskriminering av olika anledningar, bland annat på grund av kön,

artikel 141 i EG-fördraget, som föreskriver att principen om lika lön för kvinnor och män skall tillämpas,

artikel 23 i stadgan om grundläggande rättigheter i EU, som säkerställer jämställdhetsprincipen på alla områden,

slutsatserna från Lissabontoppmötet (2000), där målsättningen är att uppnå en sysselsättningsgrad på 70 % för hela befolkningen och 60 % för kvinnor i arbetsför ålder senast år 2010,

rådets beslut om gemenskapens handlingsprogram avseende gemenskapens strategi för jämställdhet mellan kvinnor och män (2001-2005) (2),

Regionkommitténs yttrande om jämställdheten i Europeiska unionen (CdR 161/1996 fin),

Regionkommitténs yttrande om ”Meddelande från kommissionen – På väg mot en gemenskapens ramstrategi för jämställdhet (2001–2005) och Förslag till rådets beslut om ett stödprogram avseende gemenskapens ramstrategi för jämställdhet (2001–2005)” (3) (CdR 233/2000 fin),

Regionkommitténs yttrande om ”Förslag till rådets direktiv om genomförande av principen om likabehandling av kvinnor och män när det gäller tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster” (4) (CdR 19/2004 slutlig),

Regionkommitténs yttrande om ”Meddelande från kommissionen om fastställande av riktlinjer för andra omgången av gemenskapens initiativ Equal rörande transnationellt samarbete för att främja nya sätt att bekämpa alla former av diskriminering och ojämlikheter i förbindelse med arbetsmarknaden – ’Fri rörlighet för goda idéer’” (5) (CdR 96/2004 fin),

Regionkommitténs yttrande av den 18 november 2004 om ”Grönbok – Jämlikhet och icke-diskriminering i ett utvidgat EU” (6) (CdR 241/2004 fin),

Regionkommitténs yttrande om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska socialfonden” (7) och ”Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av ett gemenskapsprogram för sysselsättning och social solidaritet – PROGRESS” (8) (CdR 240/2004 fin),

Regionkommitténs yttrande om ”Meddelande från kommissionen om den socialpolitiska agendan” (9) (CdR 80/2005 rév. 1),

Den deklaration som antogs den 15 september 1995 av den fjärde världskvinnokonferensen i Peking (den s.k. Pekingdeklarationen) samt det handlingsprogram som lagts som bilaga till deklarationen,

Utvecklingsmålen för det nya årtusendet, särskilt målet att främja jämlikhet mellan könen och ge kvinnor mer oberoende samt målet att förbättra mödravården,

I enlighet med Pekingdeklarationen är såväl kvinnors deltagande i ekonomisk och social utveckling, lika möjligheter och fullt deltagande på lika villkor för kvinnor och män som deras roll som aktörer och delaktiga i hållbar utveckling för individen grundläggande villkor för att fattigdomen skall kunna undanröjas genom en hållbar ekonomisk utveckling, samhällsutveckling, miljöskydd och social rättvisa,

det utkast till yttrande (CdR 151/2005 rév. 1) som antogs den 29 juni 2005 av ECOS-utskottet (föredragande: Mireille Lacombe (FR–PSE), ledamot av fullmäktige i Puy-de-Dôme (Frankrike)).

Yttrandet antogs enhälligt vid Regionkommitténs 61:a plenarsession den 12-13 oktober 2005 (sammanträdet den 13 oktober).

1.   Regionkommitténs synpunkter

| 1.1 | Regionkommittén anser att Europaparlamentets remiss bör bedömas mot bakgrund av följande: |
| --- | --- |

1.1

Regionkommittén anser att Europaparlamentets remiss bör bedömas mot bakgrund av följande:

| 1.1.1 | Kvinnor, framför allt ensamstående med ett eller flera barn och äldre kvinnor, drabbas i större utsträckning än män av social utsatthet och fattigdom. 17 % av kvinnorna lever fortfarande under fattigdomsstrecket (10). |
| --- | --- |

1.1.1

Kvinnor, framför allt ensamstående med ett eller flera barn och äldre kvinnor, drabbas i större utsträckning än män av social utsatthet och fattigdom. 17 % av kvinnorna lever fortfarande under fattigdomsstrecket (10).

| 1.1.2 | För kvinnor är tillgång till skäligt avlönat arbete den bästa garanten mot social utsatthet. Det ger dem oberoende och frihet, och gör dem bättre rustade att hantera familjesplittringar. |
| --- | --- |

1.1.2

För kvinnor är tillgång till skäligt avlönat arbete den bästa garanten mot social utsatthet. Det ger dem oberoende och frihet, och gör dem bättre rustade att hantera familjesplittringar.

| 1.1.3 | Kvinnor utgör nästan hälften av EU:s yrkesverksamma befolkning (11). I samtliga länder förväntas kvinnor ha ett avlönat arbete. Trots detta historiska framsteg på arbetsmarknaden har man inte lyckats uppnå målsättningen från Lissabontoppmötet (2000) om en sysselsättningsgrad på 60 % för kvinnor. I de flesta länder är arbetslösheten fortfarande högre bland kvinnor än bland män. Kvinnorna diskrimineras även med avseende på arbetslöshetens längd, framför allt i de sydeuropeiska länderna. |
| --- | --- |

1.1.3

Kvinnor utgör nästan hälften av EU:s yrkesverksamma befolkning (11). I samtliga länder förväntas kvinnor ha ett avlönat arbete. Trots detta historiska framsteg på arbetsmarknaden har man inte lyckats uppnå målsättningen från Lissabontoppmötet (2000) om en sysselsättningsgrad på 60 % för kvinnor. I de flesta länder är arbetslösheten fortfarande högre bland kvinnor än bland män. Kvinnorna diskrimineras även med avseende på arbetslöshetens längd, framför allt i de sydeuropeiska länderna.

| 1.2 | ReK vill framhålla att de olika former av diskriminering som kvinnor utsätts för utgör ett hinder för att uppnå gemenskapens målsättningar: |
| --- | --- |

1.2

ReK vill framhålla att de olika former av diskriminering som kvinnor utsätts för utgör ett hinder för att uppnå gemenskapens målsättningar:

| 1.2.1 | Kvinnor har fortfarande lägre lön än män. Trots direktivet från 1975 om principen om lika lön för likvärdigt arbete uppgår skillnaden mellan kvinnors och mäns löner till cirka 15 % (12). Löneskillnaderna visar i själva verket vilka hinder och vilket motstånd det finns på arbetsmarknaden när det gäller att integrera kvinnorna på villkor som är likvärdiga männens. |
| --- | --- |

1.2.1

Kvinnor har fortfarande lägre lön än män. Trots direktivet från 1975 om principen om lika lön för likvärdigt arbete uppgår skillnaden mellan kvinnors och mäns löner till cirka 15 % (12). Löneskillnaderna visar i själva verket vilka hinder och vilket motstånd det finns på arbetsmarknaden när det gäller att integrera kvinnorna på villkor som är likvärdiga männens.

| 1.2.2 | Flexibla anställningsformer berör i huvudsak kvinnorna och gör dem mer sårbara. 33,5 % av de förvärvsarbetande kvinnorna och 6,5 % av de förvärvsarbetande männen arbetade deltid 2002. På tio år har andelen deltidsarbetande kvinnor ökat dubbelt så snabbt (4,7 procentenheter jämfört med 2,3 ). Antingen är deltiden påtvingad från arbetsgivarens sida, eller så måste kvinnorna arbeta deltid på grund av att det saknas barn- och äldreomsorg av god kvalitet. Kvinnors dubbelarbete leder till en sämre livskvalitet. Man kan inte heller konstatera några stora framsteg när det gäller arbetsfördelningen i hemmet, även om männen i dag inser att de har en viktig roll att spela i jämställdhetsfrågor. Vad kvinnorna genom arbete uppnått i form av oberoende går ofta förlorat i form av livskvalitet när det gäller de minst gynnade grupperna. Mot denna bakgrund är ”självvalt” deltidsarbete eller uppehåll i yrkeslivet efter barns födelse att betrakta som individuella lösningar på problematiska situationer. Det ökar risken för social osäkerhet i händelse av familjesplittring. |
| --- | --- |

1.2.2

Flexibla anställningsformer berör i huvudsak kvinnorna och gör dem mer sårbara. 33,5 % av de förvärvsarbetande kvinnorna och 6,5 % av de förvärvsarbetande männen arbetade deltid 2002. På tio år har andelen deltidsarbetande kvinnor ökat dubbelt så snabbt (4,7 procentenheter jämfört med 2,3 ). Antingen är deltiden påtvingad från arbetsgivarens sida, eller så måste kvinnorna arbeta deltid på grund av att det saknas barn- och äldreomsorg av god kvalitet. Kvinnors dubbelarbete leder till en sämre livskvalitet. Man kan inte heller konstatera några stora framsteg när det gäller arbetsfördelningen i hemmet, även om männen i dag inser att de har en viktig roll att spela i jämställdhetsfrågor. Vad kvinnorna genom arbete uppnått i form av oberoende går ofta förlorat i form av livskvalitet när det gäller de minst gynnade grupperna. Mot denna bakgrund är ”självvalt” deltidsarbete eller uppehåll i yrkeslivet efter barns födelse att betrakta som individuella lösningar på problematiska situationer. Det ökar risken för social osäkerhet i händelse av familjesplittring.

| 1.2.3 | De äldre är till största delen kvinnor (13), och skillnaderna i månadspension är mycket stora (14). |
| --- | --- |

1.2.3

De äldre är till största delen kvinnor (13), och skillnaderna i månadspension är mycket stora (14).

| 1.2.4 | Våldet mot kvinnor är den mest utpräglade och allvarligaste uttrycksformen för den diskriminering som de utsätts för. Sexistiskt våld bryter ner kvinnorna, inverkar förödande på deras privatliv, är en destabliserande faktor i yrkeslivet och innebär en risk för utbredd utslagning. Sexistiskt våld anges också som en av orsakerna till att kvinnor i så begränsad utsträckning deltar i det offentliga och politiska livet. Våld mellan makar är en av de främsta orsakerna till familjeupplösning. |
| --- | --- |

1.2.4

Våldet mot kvinnor är den mest utpräglade och allvarligaste uttrycksformen för den diskriminering som de utsätts för. Sexistiskt våld bryter ner kvinnorna, inverkar förödande på deras privatliv, är en destabliserande faktor i yrkeslivet och innebär en risk för utbredd utslagning. Sexistiskt våld anges också som en av orsakerna till att kvinnor i så begränsad utsträckning deltar i det offentliga och politiska livet. Våld mellan makar är en av de främsta orsakerna till familjeupplösning.

| 1.2.5 | Regionkommittén beklagar att Europeiska unionens primärrätt inte har någon särskild rättslig grund som ger möjlighet att agera direkt mot våld mot kvinnor trots att frågan är gränsöverskridande och gäller samtliga medlemsstater. |
| --- | --- |

1.2.5

Regionkommittén beklagar att Europeiska unionens primärrätt inte har någon särskild rättslig grund som ger möjlighet att agera direkt mot våld mot kvinnor trots att frågan är gränsöverskridande och gäller samtliga medlemsstater.

| 1.2.6 | Människohandel och prostitution är fortfarande en angelägen fråga. Problemet begränsar sig inte till ursprungs- och destinationsländerna, utan berör även transitländerna. För att hantera dessa problem räcker det inte med repressiva åtgärder baserade på de program som förvaltas av Europeiska kommissionens generaldirektorat för rättvisa, frihet och säkerhet. Det krävs också att problemen beaktas av alla aktörer som bekämpar utestängning och som erbjuder social integration samt utbildnings- och sysselsättningsmöjligheter. |
| --- | --- |

1.2.6

Människohandel och prostitution är fortfarande en angelägen fråga. Problemet begränsar sig inte till ursprungs- och destinationsländerna, utan berör även transitländerna. För att hantera dessa problem räcker det inte med repressiva åtgärder baserade på de program som förvaltas av Europeiska kommissionens generaldirektorat för rättvisa, frihet och säkerhet. Det krävs också att problemen beaktas av alla aktörer som bekämpar utestängning och som erbjuder social integration samt utbildnings- och sysselsättningsmöjligheter.

| 1.2.7 | ReK vill också rikta uppmärksamhet på den speciella situationen för kvinnor som tillhör EU:s etniska minoriteter. För dem är problemet med tillgång till utbildning en faktor som kan bidra till utslagning, i likhet med vissa traditioner som försvårar deras integration i det europeiska samhället. |
| --- | --- |

1.2.7

ReK vill också rikta uppmärksamhet på den speciella situationen för kvinnor som tillhör EU:s etniska minoriteter. För dem är problemet med tillgång till utbildning en faktor som kan bidra till utslagning, i likhet med vissa traditioner som försvårar deras integration i det europeiska samhället.

| 1.3 | ReK menar att ojämlik behandling av kvinnor och män leder till social osäkerhet med risk för fattigdom och utslagning: |
| --- | --- |

1.3

| 1.3.1 | Regionkommittén gläder sig över att EU:s lagstiftning intar en världsledande ställning när det gäller att bekämpa olika former av diskriminering och att den allmänt sett betraktas som en god förebild. |
| --- | --- |

1.3.1

Regionkommittén gläder sig över att EU:s lagstiftning intar en världsledande ställning när det gäller att bekämpa olika former av diskriminering och att den allmänt sett betraktas som en god förebild.

| 1.3.2 | Även om nätverket av juridiska experter i fråga om likabehandling av män och kvinnor konstaterar att principen om jämställdhet mellan män och kvinnor verkar ha genomförts i alla nationella rättsliga system, kvarstår det uttryckliga problemet att begreppen direkt och indirekt diskriminering inte har definierats.
  Nätverket konstaterar att definitionen av positiv diskriminering samt tillämpningen av principen om omvänd bevisbörda är frågor som fortfarande inte har lösts i ett antal medlemsstater. |
| --- | --- |

1.3.2

Även om nätverket av juridiska experter i fråga om likabehandling av män och kvinnor konstaterar att principen om jämställdhet mellan män och kvinnor verkar ha genomförts i alla nationella rättsliga system, kvarstår det uttryckliga problemet att begreppen direkt och indirekt diskriminering inte har definierats.

Nätverket konstaterar att definitionen av positiv diskriminering samt tillämpningen av principen om omvänd bevisbörda är frågor som fortfarande inte har lösts i ett antal medlemsstater.

| 1.3.3 | Vi kan emellertid konstatera att det inte räcker att tillämpa strategin (gender mainstreaming), som går ut på att integrera jämställdehet i all makroekonomisk politik. |
| --- | --- |

1.3.3

Vi kan emellertid konstatera att det inte räcker att tillämpa strategin (gender mainstreaming), som går ut på att integrera jämställdehet i all makroekonomisk politik.

| 1.3.4 | EG-domstolen ansåg i sin dom i mål C-285/98 Tanja Kreil (11 januari 2000) att rätten att inte diskrimineras på grund av kön är en grundläggande rättighet som erkänns i gemenskapsrätten, och att alla undantag från detta skall ges en snäv tolkning. EG-domstolen påpekade dessutom att proportionalitetsprincipen alltid måste respekteras när man beslutar om omfattningen av undantag med avseende på en grundläggande rättighet, som exempelvis likabehandling av män och kvinnor. Enligt denna princip får undantagen inte överskrida gränserna för vad som är lämpligt och nödvändigt för att uppnå det eftersträvade målet. |
| --- | --- |

1.3.4

EG-domstolen ansåg i sin dom i mål C-285/98 Tanja Kreil (11 januari 2000) att rätten att inte diskrimineras på grund av kön är en grundläggande rättighet som erkänns i gemenskapsrätten, och att alla undantag från detta skall ges en snäv tolkning. EG-domstolen påpekade dessutom att proportionalitetsprincipen alltid måste respekteras när man beslutar om omfattningen av undantag med avseende på en grundläggande rättighet, som exempelvis likabehandling av män och kvinnor. Enligt denna princip får undantagen inte överskrida gränserna för vad som är lämpligt och nödvändigt för att uppnå det eftersträvade målet.

| 1.3.5 | ReK vill påpeka att politiska initiativ för att förena familjeliv och arbetsliv inte står i motsättning till ett erkännande av kvinnors rätt till arbete. ReK beklagar de politiska initiativ som i syfte att förbättra arbetslöshetsstatistiken uppmuntrar kvinnor att återvända till hemmet. |
| --- | --- |

1.3.5

ReK vill påpeka att politiska initiativ för att förena familjeliv och arbetsliv inte står i motsättning till ett erkännande av kvinnors rätt till arbete. ReK beklagar de politiska initiativ som i syfte att förbättra arbetslöshetsstatistiken uppmuntrar kvinnor att återvända till hemmet.

| 1.3.6 | Regionkommittén konstaterar att deltidsarbete – vars andel av den totala sysselsättningen varierar från 18 % i EU-15 till 10 % i de nya medlemsstaterna och kandidatländerna – förblir en kvinnoangelägenhet, och utom i Slovenien, Tjeckien, Slovakien och Cypern menar majositeten av dessa kvinnor, bland annat i Grekland, Portugal, Italien, Finland och Sverige, att detta inte är ett fritt val utan att de gärna skulle vilja arbeta heltid. De kvinnor som har ”valt” att arbeta deltid (över 40 % i Danmark och Sverige, över 60 % i Frankrike, Luxemburg och Storbritannien) gör det främst av familjehänsyn. |
| --- | --- |

1.3.6

Regionkommittén konstaterar att deltidsarbete – vars andel av den totala sysselsättningen varierar från 18 % i EU-15 till 10 % i de nya medlemsstaterna och kandidatländerna – förblir en kvinnoangelägenhet, och utom i Slovenien, Tjeckien, Slovakien och Cypern menar majositeten av dessa kvinnor, bland annat i Grekland, Portugal, Italien, Finland och Sverige, att detta inte är ett fritt val utan att de gärna skulle vilja arbeta heltid. De kvinnor som har ”valt” att arbeta deltid (över 40 % i Danmark och Sverige, över 60 % i Frankrike, Luxemburg och Storbritannien) gör det främst av familjehänsyn.

| 1.3.7 | ReK understryker att en rimlig balans mellan flexibilitet och anställningstrygghet är ett absolut krav för att genomföra de grundläggande målen i Lissabonstrategin, där en smidigare uppläggning av arbetet förespråkas. Målet är att skapa gynnsamma villkor för full sysselsättning, social sammanhållning och en arbetsmarknad som ger tillträde för alla. |
| --- | --- |

1.3.7

ReK understryker att en rimlig balans mellan flexibilitet och anställningstrygghet är ett absolut krav för att genomföra de grundläggande målen i Lissabonstrategin, där en smidigare uppläggning av arbetet förespråkas. Målet är att skapa gynnsamma villkor för full sysselsättning, social sammanhållning och en arbetsmarknad som ger tillträde för alla.

| 1.3.8 | Kommittén stöder en mer flexibel uppläggning av arbetet som inte är till hinder för strävan mot lika möjligheter på arbetsmarknaden för kvinnor och män i EU. |
| --- | --- |

1.3.8

Kommittén stöder en mer flexibel uppläggning av arbetet som inte är till hinder för strävan mot lika möjligheter på arbetsmarknaden för kvinnor och män i EU.

| 1.3.9 | Vi stöder definitionen av indirekt diskriminering på EU-nivå. Med indirekt diskriminering avses tillämpning av en bestämmelse (ett kriterium eller ett förfaringssätt) som framstår som neutral men som i praktiken särskilt kan missgynna personer av det ena könet utan att det objektivt kan motiveras av ett berättigat mål. Följderna av indirekt diskriminering är förödande för kvinnorna. De är resultatet av en offentlig politik där man inte tagit hänsyn till genusperspektivet, och där man inte i tillräcklig utsträckning och på ett tidigt stadium utvärderat vilka olika konsekvenser besluten får för män och kvinnor. |
| --- | --- |

1.3.9

Vi stöder definitionen av indirekt diskriminering på EU-nivå. Med indirekt diskriminering avses tillämpning av en bestämmelse (ett kriterium eller ett förfaringssätt) som framstår som neutral men som i praktiken särskilt kan missgynna personer av det ena könet utan att det objektivt kan motiveras av ett berättigat mål. Följderna av indirekt diskriminering är förödande för kvinnorna. De är resultatet av en offentlig politik där man inte tagit hänsyn till genusperspektivet, och där man inte i tillräcklig utsträckning och på ett tidigt stadium utvärderat vilka olika konsekvenser besluten får för män och kvinnor.

| 1.3.10 | Även om det finns en princip att alltid integrera könsaspekten i den nationella programutformningen av decentraliserad politik i regionerna, har denna princip inte alltid tillämpats systematiskt vid genomförandet av programmen. Ibland nämns frågan utan att för den skull integreras i valet av projekt.
  Kommittén uppmanar de lokala och regionala myndigheterna i EU att fästa mer uppmärksamhet vid de möjligheter till förändring som skapas genom strategin för integrering av könsfrågan i alla stadier av utformning och genomförande av regionpolitik. |
| --- | --- |

1.3.10

Även om det finns en princip att alltid integrera könsaspekten i den nationella programutformningen av decentraliserad politik i regionerna, har denna princip inte alltid tillämpats systematiskt vid genomförandet av programmen. Ibland nämns frågan utan att för den skull integreras i valet av projekt.

Kommittén uppmanar de lokala och regionala myndigheterna i EU att fästa mer uppmärksamhet vid de möjligheter till förändring som skapas genom strategin för integrering av könsfrågan i alla stadier av utformning och genomförande av regionpolitik.

| 1.4. | Problematiken med ökad kvinnofattigdom i världen. |
| --- | --- |

1.4.

Problematiken med ökad kvinnofattigdom i världen.

| 1.4.1. | Regionkommittén har redan tidigare välkomnat Europeiska kommissionens ståndpunkt att jämställdheten mellan män och kvinnor är en nyckelmålsättning i EU:s utrikes- och utvecklingspolitik samt en väsentlig del av de grundläggande arbetsnormerna på internationell nivå (15).
  Motsatsen vore otänkbar i ljuset av Internationella arbetsorganisationens konstaterande att 70 % av de 1,3 miljarder fattiga i världen (dvs. som lever på mindre än 1 US-dollar per dag) är kvinnor. |
| --- | --- |

1.4.1.

Regionkommittén har redan tidigare välkomnat Europeiska kommissionens ståndpunkt att jämställdheten mellan män och kvinnor är en nyckelmålsättning i EU:s utrikes- och utvecklingspolitik samt en väsentlig del av de grundläggande arbetsnormerna på internationell nivå (15).

Motsatsen vore otänkbar i ljuset av Internationella arbetsorganisationens konstaterande att 70 % av de 1,3 miljarder fattiga i världen (dvs. som lever på mindre än 1 US-dollar per dag) är kvinnor.

| 1.4.2. | I detta sammanhang är Pekingprogrammet fortfarande högst aktuellt och särskilt de fyra strategiska mål som specifikt rör området ”kvinnor och fattigdom”:






  — | ”Anta, verkställa och vid behov modifiera en makroekonomisk politik och utvecklingsstrategier så att de inriktas på fattiga kvinnors behov och strävanden |
| --- | --- | --- |

1.4.2.

I detta sammanhang är Pekingprogrammet fortfarande högst aktuellt och särskilt de fyra strategiska mål som specifikt rör området ”kvinnor och fattigdom”:

—

”Anta, verkställa och vid behov modifiera en makroekonomisk politik och utvecklingsstrategier så att de inriktas på fattiga kvinnors behov och strävanden

| — | Se över lagar och förvaltningspraxis för att trygga lika rättigheter och lika tillgång till ekonomiska resurser för kvinnor. |
| --- | --- |

—

Se över lagar och förvaltningspraxis för att trygga lika rättigheter och lika tillgång till ekonomiska resurser för kvinnor.

| — | Ge kvinnorna tillgång till resurser, bl.a. krediter från sparbanker och kreditinstitut |
| --- | --- |

—

Ge kvinnorna tillgång till resurser, bl.a. krediter från sparbanker och kreditinstitut

| — | Utifrån ett jämställdhetsperspektiv utveckla metoder och bedriva forskning i syfte att angripa fattigdomens feminisering.” |
| --- | --- |

—

Utifrån ett jämställdhetsperspektiv utveckla metoder och bedriva forskning i syfte att angripa fattigdomens feminisering.”

| 1.4.3. | Genomförandet av dessa strategiska mål borde emellertid inte inskränka sig till EU:s politik för yttre förbindelser och utvecklingspolitik, utan bör också utgöra grunden för kampen mot en feminisering av fattigdomen i EU. |
| --- | --- |

1.4.3.

Genomförandet av dessa strategiska mål borde emellertid inte inskränka sig till EU:s politik för yttre förbindelser och utvecklingspolitik, utan bör också utgöra grunden för kampen mot en feminisering av fattigdomen i EU.

2.   Regionkommitténs rekommendationer

| 2.1 | De lokala och regionala myndigheterna är den nivå som befinner sig närmast medborgarna och är därför bäst lämpade att bekämpa utslagning. |
| --- | --- |

2.1

De lokala och regionala myndigheterna är den nivå som befinner sig närmast medborgarna och är därför bäst lämpade att bekämpa utslagning.

| 2.2 | Det är naturligt att bekämpa fattigdomen, och att utrota de jämlikhetsbrister som ligger bakom bör vara en prioritering på lokal och regional nivå. |
| --- | --- |

2.2

Det är naturligt att bekämpa fattigdomen, och att utrota de jämlikhetsbrister som ligger bakom bör vara en prioritering på lokal och regional nivå.

| 2.3 | Kommittén uppmanar medlemsstaterna att verka för tjänster av allmänt intresse som förmår garantera kvinnorna sysselsättning, befästa den enskildes rätt till social trygghet och bekämpa fattigdomens feminisering. |
| --- | --- |

2.3

Kommittén uppmanar medlemsstaterna att verka för tjänster av allmänt intresse som förmår garantera kvinnorna sysselsättning, befästa den enskildes rätt till social trygghet och bekämpa fattigdomens feminisering.

| 2.4 | ReK vill påpeka att invandrade kvinnors tillgång till social omsorg är begränsad, då de ofta endast ses som maka eller dotter till en invandrad man. |
| --- | --- |

2.4

ReK vill påpeka att invandrade kvinnors tillgång till social omsorg är begränsad, då de ofta endast ses som maka eller dotter till en invandrad man.

| 2.5 | Regionkommittén vill se att man på berörda myndighetsnivåer i högre grad uppmärksammar frågorna om våld mot kvinnor. |
| --- | --- |

2.5

Regionkommittén vill se att man på berörda myndighetsnivåer i högre grad uppmärksammar frågorna om våld mot kvinnor.

| 2.6 | ReK uppmanar alla myndighetsnivåer att också beakta de särskilda omständigheterna för specifika grupper av kvinnor: kvinnor med funktionshinder, äldre kvinnor och kvinnor som lever på landsbygden. Myndigheterna bör erbjuda adekvata lösningar på dessa kvinnors specifika svårigheter. |
| --- | --- |

2.6

ReK uppmanar alla myndighetsnivåer att också beakta de särskilda omständigheterna för specifika grupper av kvinnor: kvinnor med funktionshinder, äldre kvinnor och kvinnor som lever på landsbygden. Myndigheterna bör erbjuda adekvata lösningar på dessa kvinnors specifika svårigheter.

| 2.7 | Medlemsstaterna bör säkerställa lika rättigheter till betald föräldraledighet för att ge fäderna möjlighet att mer aktivt bidra till sina barns uppfostran. |
| --- | --- |

2.7

Medlemsstaterna bör säkerställa lika rättigheter till betald föräldraledighet för att ge fäderna möjlighet att mer aktivt bidra till sina barns uppfostran.

| 2.8 | Regionkommittén erinrar om att de östeuropeiska och centraleuropeiska staternas anslutning till EU har väckt en förhoppning hos kvinnorna i dessa länder att införandet på nationell nivå av EU:s lagstiftning rörande jämställdhet mellan kvinnor och män skall bidra till en ökad jämlikhet och erbjuda dem nya möjligheter.
  Regionkommittén rekommenderar att man med utgångspunkt i jämställdhetsstatistik studerar utvecklingen på jämställdhetsområdet till följd av den ekonomiska och politiska omvandlingen i de medlemsstater som sedan 1989 har genomgått systemskiften. En sådan studie skulle kunna utgöra en del av det europeiska jämställdhetsinstitutets arbetsprogram. |
| --- | --- |

2.8

Regionkommittén erinrar om att de östeuropeiska och centraleuropeiska staternas anslutning till EU har väckt en förhoppning hos kvinnorna i dessa länder att införandet på nationell nivå av EU:s lagstiftning rörande jämställdhet mellan kvinnor och män skall bidra till en ökad jämlikhet och erbjuda dem nya möjligheter.

Regionkommittén rekommenderar att man med utgångspunkt i jämställdhetsstatistik studerar utvecklingen på jämställdhetsområdet till följd av den ekonomiska och politiska omvandlingen i de medlemsstater som sedan 1989 har genomgått systemskiften. En sådan studie skulle kunna utgöra en del av det europeiska jämställdhetsinstitutets arbetsprogram.

| 2.9 | ReK beklagar att religiös fundamentalism, som leder till att kvinnornas rättigheter i sexuellt hänseende och fortplantningshänseende begränsas eller undertrycks, har brett ut sig på lokal och regional nivå sedan ett decennium tillbaka. |
| --- | --- |

2.9

ReK beklagar att religiös fundamentalism, som leder till att kvinnornas rättigheter i sexuellt hänseende och fortplantningshänseende begränsas eller undertrycks, har brett ut sig på lokal och regional nivå sedan ett decennium tillbaka.

| 2.10 | ReK påpekar att det är avgörande för EU:s ekonomiska framtid och välstånd att man uppmuntrar kvinnor att starta företag för att överbrygga könsklyftan på den europeiska arbetsmarknaden, samt att man på berörda myndighetsnivåer underlättar för kvinnor att få tillgång till den nya tekniken. |
| --- | --- |

2.10

ReK påpekar att det är avgörande för EU:s ekonomiska framtid och välstånd att man uppmuntrar kvinnor att starta företag för att överbrygga könsklyftan på den europeiska arbetsmarknaden, samt att man på berörda myndighetsnivåer underlättar för kvinnor att få tillgång till den nya tekniken.

| 2.11 | Vi vill emellertid understryka att de fattigaste kvinnornas tillgång till dessa möjligheter är begränsad på grund av deras sårbarhet, deras utsatta sociala ställning och den misstro som de ofta möts av från kreditsektorns sida och av dem som beviljar finansiering till etablering av företag eller annan verksamhet. |
| --- | --- |

2.11

Vi vill emellertid understryka att de fattigaste kvinnornas tillgång till dessa möjligheter är begränsad på grund av deras sårbarhet, deras utsatta sociala ställning och den misstro som de ofta möts av från kreditsektorns sida och av dem som beviljar finansiering till etablering av företag eller annan verksamhet.

| 2.12 | ReK uppmanar berörda myndighetsnivåer att skapa de villkor som krävs för att främja kvinnors deltagande i det politiska livet. |
| --- | --- |

2.12

ReK uppmanar berörda myndighetsnivåer att skapa de villkor som krävs för att främja kvinnors deltagande i det politiska livet.

| 2.13 | Det är viktigt att införa effektiva åtgärder för att bekämpa ojämlikheter där dessa uppstår. Orsakerna till utslagning bland de mest utsatta är främst följande:






  — | Kvinnorna är överrepresenterade i fråga om lågkvalificerade arbetstillfällen, vilket förklaras av otillräcklig yrkesvägledning, bristande erkännande av deras yrkeskvalifikationer och av att de lätt blir kvar i dessa yrken utan utvecklingsmöjligheter. |
| --- | --- | --- |

2.13

Det är viktigt att införa effektiva åtgärder för att bekämpa ojämlikheter där dessa uppstår. Orsakerna till utslagning bland de mest utsatta är främst följande:

—

Kvinnorna är överrepresenterade i fråga om lågkvalificerade arbetstillfällen, vilket förklaras av otillräcklig yrkesvägledning, bristande erkännande av deras yrkeskvalifikationer och av att de lätt blir kvar i dessa yrken utan utvecklingsmöjligheter.

| — | Utbredningen av påtvingad deltid, som får ännu större konsekvenser för kvinnorna eftersom det ofta innebär oregelbunden arbetstid, vilket gör det ännu svårare att förena yrkesliv, familjeliv och socialt liv. |
| --- | --- |

—

Utbredningen av påtvingad deltid, som får ännu större konsekvenser för kvinnorna eftersom det ofta innebär oregelbunden arbetstid, vilket gör det ännu svårare att förena yrkesliv, familjeliv och socialt liv.

| — | Den typ av arbete som kvinnorna utför gör det möjligt för dem att komma ut på arbetsmarknaden, men ökar även risken för social otrygghet. |
| --- | --- |

—

Den typ av arbete som kvinnorna utför gör det möjligt för dem att komma ut på arbetsmarknaden, men ökar även risken för social otrygghet.

| — | Bristen på barnomsorg och äldreomsorg: Barn- och äldreomsorg av god kvalitet och till ett rimligt pris är en förutsättning för att kvinnorna skall kunna integreras på arbetsmarknaden och få tid för ett socialt liv. |
| --- | --- |

—

Bristen på barnomsorg och äldreomsorg: Barn- och äldreomsorg av god kvalitet och till ett rimligt pris är en förutsättning för att kvinnorna skall kunna integreras på arbetsmarknaden och få tid för ett socialt liv.

| 2.14 | Rek anser att man i kampen mot en feminisering av fattigdomen både utom och inom EU bör prioritera lika tillträde till utbildning, utrotning av analfabetism bland kvinnor, ökat tillträde för kvinnor till yrkesutbildning, vetenskaplig och teknisk utbildning och livslångt lärande samt kvinnors tillträde till ny informationsteknik, särskilt på landsbygden. |
| --- | --- |

2.14

Rek anser att man i kampen mot en feminisering av fattigdomen både utom och inom EU bör prioritera lika tillträde till utbildning, utrotning av analfabetism bland kvinnor, ökat tillträde för kvinnor till yrkesutbildning, vetenskaplig och teknisk utbildning och livslångt lärande samt kvinnors tillträde till ny informationsteknik, särskilt på landsbygden.

| 2.15 | Regionkommittén anser att den kapacitet kvinnorna besitter bör tas till vara som en drivkraft för regional utveckling:






  — | Att kunna förena arbete, familjeliv och privatliv kan på ett betydelsefullt sätt bidra till att uppnå en högre sysselsättningsgrad och ökade födelsetal. |
| --- | --- | --- |

2.15

Regionkommittén anser att den kapacitet kvinnorna besitter bör tas till vara som en drivkraft för regional utveckling:

—

Att kunna förena arbete, familjeliv och privatliv kan på ett betydelsefullt sätt bidra till att uppnå en högre sysselsättningsgrad och ökade födelsetal.

| — | Många kvinnor i produktiv ålder tvingas välja mellan en yrkeskarriär och barn. |
| --- | --- |

—

Många kvinnor i produktiv ålder tvingas välja mellan en yrkeskarriär och barn.

| — | Politiska åtgärder till stöd för yrkesarbetande föräldrar skulle kunna öka födelsetalen och förvärvsfrekvensen. |
| --- | --- |

—

Politiska åtgärder till stöd för yrkesarbetande föräldrar skulle kunna öka födelsetalen och förvärvsfrekvensen.

| — | Kvinnor som väljer att på heltid ta hand om sina barn före skolåldern bör erbjudas rådgivning och utbildning för att de lättare skall komma in på arbetsmarknaden och i minsta möjliga utsträckning drabbas av karriärnackdelar. |
| --- | --- |

—

Kvinnor som väljer att på heltid ta hand om sina barn före skolåldern bör erbjudas rådgivning och utbildning för att de lättare skall komma in på arbetsmarknaden och i minsta möjliga utsträckning drabbas av karriärnackdelar.

| 2.16 | ReK poängterar kravet på att undanröja hindren för återinträde på arbetsmarknaden för de kvinnor som har avbrutit sin yrkeskarriär: ojämlikt tillträde till resurser som bostad, utbildning, vidareutbildning och anställningsmöjligheter, diskriminering på arbetsmarknaden på grund av ålder och familjeansvar. |
| --- | --- |

2.16

ReK poängterar kravet på att undanröja hindren för återinträde på arbetsmarknaden för de kvinnor som har avbrutit sin yrkeskarriär: ojämlikt tillträde till resurser som bostad, utbildning, vidareutbildning och anställningsmöjligheter, diskriminering på arbetsmarknaden på grund av ålder och familjeansvar.

| 2.17 | Regionkommittén upprepar att det är mycket viktigt att subsidiaritetsprincipen respekteras fullt ut:
  Gemenskapslagstiftningen skall säkerställa att de lokala och regionala myndigheterna fritt kan organisera och utöva sina befogenheter i enlighet med nationella bestämmelser.
  Mot bakgrund av decentraliseringen är de lokala och regionala myndigheterna den nivå som är bäst lämpad för att – via de folkvalda – främja en dialog med de lokala myndigheterna, utvärdera behoven och finna praktiska lösningar på problemen med ojämlikhet mellan män och kvinnor. |
| --- | --- |

2.17

Regionkommittén upprepar att det är mycket viktigt att subsidiaritetsprincipen respekteras fullt ut:

Gemenskapslagstiftningen skall säkerställa att de lokala och regionala myndigheterna fritt kan organisera och utöva sina befogenheter i enlighet med nationella bestämmelser.

Mot bakgrund av decentraliseringen är de lokala och regionala myndigheterna den nivå som är bäst lämpad för att – via de folkvalda – främja en dialog med de lokala myndigheterna, utvärdera behoven och finna praktiska lösningar på problemen med ojämlikhet mellan män och kvinnor.

| 2.18 | Vi uppmanar budgetmyndigheten att sänka tröskeln för stödberättigande för de projekt som presenteras inom ramen för gemenskapsprogrammen för att öka jämställdheten mellan män och kvinnor utan att för den skull sänka budgettaket. Detta skall bringa överensstämmelse mellan projektens omfattning – framför allt de projekt som är inriktade på utbyte av bästa praxis men även sådana som ingår i program för decentraliserat samarbete – och den medfinansiering som de icke-statliga organisationer som är aktiva på lokal och regional nivå kan bidra med. Kvinnoorganisationer som är aktiva på lokal, regional och nationell nivå och som har kapacitet att genomföra transnationella projekt bör kunna få tillgång till projektfinansiering och får inte uteslutas på grund av att de inte är organiserade på europeisk nivå. |
| --- | --- |

2.18

Vi uppmanar budgetmyndigheten att sänka tröskeln för stödberättigande för de projekt som presenteras inom ramen för gemenskapsprogrammen för att öka jämställdheten mellan män och kvinnor utan att för den skull sänka budgettaket. Detta skall bringa överensstämmelse mellan projektens omfattning – framför allt de projekt som är inriktade på utbyte av bästa praxis men även sådana som ingår i program för decentraliserat samarbete – och den medfinansiering som de icke-statliga organisationer som är aktiva på lokal och regional nivå kan bidra med. Kvinnoorganisationer som är aktiva på lokal, regional och nationell nivå och som har kapacitet att genomföra transnationella projekt bör kunna få tillgång till projektfinansiering och får inte uteslutas på grund av att de inte är organiserade på europeisk nivå.

| 2.19 | Vi föreslår att det inrättas särskilda program till förmån för de lokala och regionala myndigheterna med målsättningen att främja genomförandet av






  — | program som syftar till att integrera ett jämställdhetsperspektiv i all regionalpolitik och i utarbetandets samtliga skeden (gender mainstreaming), |
| --- | --- | --- |

2.19

Vi föreslår att det inrättas särskilda program till förmån för de lokala och regionala myndigheterna med målsättningen att främja genomförandet av

—

program som syftar till att integrera ett jämställdhetsperspektiv i all regionalpolitik och i utarbetandets samtliga skeden (gender mainstreaming),

| — | program som skall säkerställa att man tar större hänsyn till kvinnornas behov när de lokala och regionala myndigheternas budget fastställs och att fördelningen av resurserna med avseende på kön säkerställs (gender budgeting), |
| --- | --- |

—

program som skall säkerställa att man tar större hänsyn till kvinnornas behov när de lokala och regionala myndigheternas budget fastställs och att fördelningen av resurserna med avseende på kön säkerställs (gender budgeting),

| — | informationsprogram för de folkvalda och utbildningsprogram för de regionala förvaltningarna för att göra det möjligt att föra en jämställd politik, |
| --- | --- |

—

informationsprogram för de folkvalda och utbildningsprogram för de regionala förvaltningarna för att göra det möjligt att föra en jämställd politik,

| — | transnationellt samarbete för att sprida god jämställdhetspraxis, |
| --- | --- |

—

transnationellt samarbete för att sprida god jämställdhetspraxis,

| — | nya förvaltnings- och styresformer som ger kvinnor tillträde till ledande positioner inom alla beslutande instanser för att främja ett bättre politiskt genomslag för dessa frågor. |
| --- | --- |

—

nya förvaltnings- och styresformer som ger kvinnor tillträde till ledande positioner inom alla beslutande instanser för att främja ett bättre politiskt genomslag för dessa frågor.

| 2.20 | Kommittén föreslår att Europeiska kommissionen utarbetar en handledning med bästa praxis som riktar sig till de europeiska lokala och regionala myndigheterna och som beskriver hur jämställdhetspolitiken skall genomföras. |
| --- | --- |

2.20

Kommittén föreslår att Europeiska kommissionen utarbetar en handledning med bästa praxis som riktar sig till de europeiska lokala och regionala myndigheterna och som beskriver hur jämställdhetspolitiken skall genomföras.

| 2.21 | Regionkommittén uppmanar de europeiska lokala och regionala myndigheterna att se till at jämställdhetspolitiken integreras i projekten för decentraliserat samarbete, exempelvis via projekt inriktade på kvinnors tillgång till utbildning och kvinnors tillgång till mikrofinansiering av handelsverksamhet. |
| --- | --- |

2.21

Regionkommittén uppmanar de europeiska lokala och regionala myndigheterna att se till at jämställdhetspolitiken integreras i projekten för decentraliserat samarbete, exempelvis via projekt inriktade på kvinnors tillgång till utbildning och kvinnors tillgång till mikrofinansiering av handelsverksamhet.

| 2.22 | Regionkommittén noterar att kommissionen den 31 maj 2005 lade fram ett förslag till beslut om ”Europeiska året för lika möjligheter (2007) – Mot ett rättvisare samhälle”, som ReK kommer att kommentera i ett separat yttrande.
  För att år 2007 skall ge nya impulser till en konkret tillämpning av den europeiska lagstiftningen mot diskriminering, bland annat könsdiskriminering, uppmanar Regionkommittén redan nu övriga EU-institutioner att använda sig av dess avdelningar som informations- och aktivitetscentrum för de europeiska lokala och regionala myndigheterna. |
| --- | --- |

2.22

Regionkommittén noterar att kommissionen den 31 maj 2005 lade fram ett förslag till beslut om ”Europeiska året för lika möjligheter (2007) – Mot ett rättvisare samhälle”, som ReK kommer att kommentera i ett separat yttrande.

För att år 2007 skall ge nya impulser till en konkret tillämpning av den europeiska lagstiftningen mot diskriminering, bland annat könsdiskriminering, uppmanar Regionkommittén redan nu övriga EU-institutioner att använda sig av dess avdelningar som informations- och aktivitetscentrum för de europeiska lokala och regionala myndigheterna.

| 2.23 | Vi vill erinra om kravet på territoriell sammanhållning i budgetplanen för 2007–2013, och vi understryker att det är viktigt att strukturfonderna fortsätter att stödja lokala kvinnoinitiativ, framför allt i EU:s minst gynnade regioner. |
| --- | --- |

2.23

Vi vill erinra om kravet på territoriell sammanhållning i budgetplanen för 2007–2013, och vi understryker att det är viktigt att strukturfonderna fortsätter att stödja lokala kvinnoinitiativ, framför allt i EU:s minst gynnade regioner.

Bryssel den 13 oktober 2005

Regionkommitténs

ordförande

Peter STRAUB

---

(1)  Gällande fördrag (Nicefördraget).

1

(2)  EGT L 17, 19.1.2001, s. 22.

2

(3)  EGT C 144, 16.5 2001, s. 47 [KOM(2000) 335 slutlig – 2000/0143 (CNS)]

3

(4)  EUT C 121, 30.4 2003, s. 25 [KOM(2003) 657 slutlig – 2003/0265 (CNS)]

4

(5)  EUT C 318, 22.12 2004, s. 15 [KOM(2003) 840 slutlig].

5

(6)  EUT C 71, 23.3 2005, s. 62 [KOM(2003) 379 slutlig].

6

(7)  EGT C 164, 5.7.2005, s. 48 [KOM(2004) 493 slutlig – 2000/0165 (COD)].

7

(8)  EGT C 164, 5.7.2005, s. 48 [KOM(2004) 488 slutlig – 2004/0158 (COD)].

8

(9)  KOM(2005) 33 slutlig.

9

(10)  EU-25 – Fattigdomskriteriets har fastställts till 60 % av den nationella genomsnittsinkomsten, inklusive sociala förmåner. Eurostat, 2001.

10

(11)  44 % av kvinnorna i EU är yrkesverksamma.

11

(12)  Eurostat, 2003. Skillnaden ligger på mellan 4 % (på Malta) och 25 % (på Cypern).

12

(13)  60 % av dem som är över 65 år och nästan två tredjedelar av dem som är över 75 år.

13

(14)  Exempelvis ligger den genomsnittliga månadspensionen i Frankrike på 848 euro för kvinnor och 1 416 euro för män (vilket innebär en skillnad på 42 %). I Spanien uppgår skillnaden till 37 % (405 euro mot 650 euro), och i Österrike är den genomsnittliga månadspensionen 734 respektive 1334 euro.

14

(15)  ReK:s yttrande om ”Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén: Globaliseringens sociala dimension – EU:s politiska bidrag för att få fördelarna att gynna alla” (KOM(2004) 383 slutlig).

15

---

| 4.4.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 81/42 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 81/42

---

Yttrande från Regionkommittén om ”Förslag till rådets beslut om principerna, prioriteringarna och villkoren i det europeiska partnerskapet med Kroatien”

(2006/C 81/11)

REGIONKOMMITTÉN HAR AVGETT DETTA YTTRANDE

MED BEAKTANDE AV

Förslag till rådets beslut om principerna, prioriteringarna och villkoren i det europeiska partnerskapet med Kroatien (KOM(2004) 275 slutlig,

kommissionens beslut av den 17 november 2004 att i enlighet med artikel 265 första stycket i EG-fördraget rådfråga kommittén i denna fråga,

Regionkommitténs presidiebeslut av den 15 juni 2004 att ge utskottet för yttre förbindelser i uppdrag att utarbeta ett yttrande om kommissionens strategi för framsteg i utvidgningsprocessen,

slutsatserna från Europeiska rådets möten i Thessaloniki i juni 2003 och Bryssel i december 2004,

rådets beslut av den 13 september 2004 om principerna, prioriteringarna och villkoren i det europeiska partnerskapet med Kroatien,

Europaparlamentets betänkande om Kroatiens ansökan om medlemskap i Europeiska unionen (A5-0206/2004),

kommissionens rapport för 2003 om stabiliserings- och associeringsprocessen,

Meddelande från kommissionen – Yttrande över Republiken Kroatiens ansökan om medlemskap i Europeiska unionen (KOM(2004) 257 slutlig),

rådets beslut om undertecknande av stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Kroatien, å andra sidan,

rådets beslut av den 3 oktober 2005 om inledning av anslutningsförhandlingarna med Kroatien,

de förklaringar och rekommendationer som antogs av den gemensamma parlamentariska kommittén EU/Kroatien den 5 oktober 2005,

det utkast till yttrande (CdR 499/2004 rév. 2) som antogs av utskottet för yttre förbindelser den 30 juni 2005 (föredragande: Isidoro Gottardo, ledamot av regionfullmäktige i Friuli Venezia Giulia (IT–PPE)),

och av följande skäl:

Kroatiens utsikter till anslutning till EU har ett mervärde både i fråga om politisk stabilitet och ökad demokrati i Balkanområdet, och när det gäller att ge de övriga länderna i regionen ett exempel.

Respekten för demokratiska principer, rättsstaten, de mänskliga rättigheterna, minoriteters rättigheter och de grundläggande friheterna är en grundförutsättning för att få det gemenskapsstöd som syftar till förstärkning av institutionerna och förberedelser för EU-anslutningen.

Yttrandet antogs vid Regionkommitténs 61:a plenarsession den 12–13 oktober 2005 (sammanträdet den 13 oktober).

Regionkommitténs synpunkter och rekommendationer

1.   Principer, prioriteringar och villkor i det europeiska partnerskapet med Kroatien

| 1.1 | Regionkommittén välkomnar det europeiska partnerskapet, som utarbetats på grundval av Thessaloniki-agendan för västra Balkan och de prioriteringar som kommissionen fastställt för Kroatien. Vidare väntar sig kommittén att den efter det att perioden avslutats skall få delta i utvärderingen av de kortsiktiga prioriteringarna, och framför allt av de politiska prioriteringar som gäller demokrati, rättsstaten, mänskliga rättigheter och skydd av minoriteter. |
| --- | --- |

1.1

Regionkommittén välkomnar det europeiska partnerskapet, som utarbetats på grundval av Thessaloniki-agendan för västra Balkan och de prioriteringar som kommissionen fastställt för Kroatien. Vidare väntar sig kommittén att den efter det att perioden avslutats skall få delta i utvärderingen av de kortsiktiga prioriteringarna, och framför allt av de politiska prioriteringar som gäller demokrati, rättsstaten, mänskliga rättigheter och skydd av minoriteter.

| 1.2 | Det är absolut nödvändigt att stärka den administrativa kapaciteten och utbildningen av administrativ personal i Kroatien, för att klara av de prioriteringar som skyldigheterna i samband med anslutningen och korruptionsbekämpningen medför. |
| --- | --- |

1.2

Det är absolut nödvändigt att stärka den administrativa kapaciteten och utbildningen av administrativ personal i Kroatien, för att klara av de prioriteringar som skyldigheterna i samband med anslutningen och korruptionsbekämpningen medför.

| 1.3 | I detta sammanhang är partnersamverkan mellan regionala och lokala förvaltningar i medlemsstaterna ett av de instrument som kan användas för att förbättra den offentliga förvaltningen. Därför uppmanar Regionkommittén stabiliserings- och associeringsrådet att även ta hjälp av kommitténs kapacitet att erbjuda ett brett spektrum av erfarenheter på detta område. |
| --- | --- |

1.3

I detta sammanhang är partnersamverkan mellan regionala och lokala förvaltningar i medlemsstaterna ett av de instrument som kan användas för att förbättra den offentliga förvaltningen. Därför uppmanar Regionkommittén stabiliserings- och associeringsrådet att även ta hjälp av kommitténs kapacitet att erbjuda ett brett spektrum av erfarenheter på detta område.

| 1.4 | Det är positivt att man utfärdat författningsenliga garantier för de nationella minoriteter som ingår i det kroatiska samhället och för deras representation i de centrala, regionala och lokala styresorganen, och att det görs ansträngningar för att skydda den romska minoriteten. Kommittén ser även positivt på inrättandet av blandade ”minoritets-centralregerings-kommittér” med medlemmar från olika ministerier. |
| --- | --- |

1.4

Det är positivt att man utfärdat författningsenliga garantier för de nationella minoriteter som ingår i det kroatiska samhället och för deras representation i de centrala, regionala och lokala styresorganen, och att det görs ansträngningar för att skydda den romska minoriteten. Kommittén ser även positivt på inrättandet av blandade ”minoritets-centralregerings-kommittér” med medlemmar från olika ministerier.

| 1.5 | Tvåspråkighet måste råda inom den lokala offentliga förvaltningen överallt där det finns ursprungliga folkgrupper eller minoriteter som talar ett annat språk än kroatiska, inte bara på kommunal nivå och medborgarnivå utan även på regional nivå. Det är därför nödvändigt att anpassa lagen om regionernas, städernas och kommunernas territorier till författningslagen om de nationella minoriteterna och lagen om de nationella minoritetsspråken, så att tvåspråkighet verkligen tillämpas i de regioner, städer och kommuner som i enlighet med föreliggande stadgar åtagit sig att vara officiellt tvåspråkiga med kroatiska och respektive minoritetsspråk. |
| --- | --- |

1.5

Tvåspråkighet måste råda inom den lokala offentliga förvaltningen överallt där det finns ursprungliga folkgrupper eller minoriteter som talar ett annat språk än kroatiska, inte bara på kommunal nivå och medborgarnivå utan även på regional nivå. Det är därför nödvändigt att anpassa lagen om regionernas, städernas och kommunernas territorier till författningslagen om de nationella minoriteterna och lagen om de nationella minoritetsspråken, så att tvåspråkighet verkligen tillämpas i de regioner, städer och kommuner som i enlighet med föreliggande stadgar åtagit sig att vara officiellt tvåspråkiga med kroatiska och respektive minoritetsspråk.

| 1.6 | ReK efterlyser en offentlig utvärdering av samordningen och samarbetet mellan behöriga myndigheter på central och lokal nivå när det gäller flyktingars återvändande, återuppbyggnad och återbördande av bostadshus, genomförande av lagstiftning om ersättning för förlorad hyres- eller besittningsrätt samt bekämpning av diskriminering i arbetslivet på nationella eller etniska grunder. Allt detta utgör grunden för ekonomisk och social integrering av återvändande personer, en integrering som bör planeras med utgångspunkt i regionala utvecklingsprogram och betraktas som en del av den lokala utvecklingen. |
| --- | --- |

1.6

ReK efterlyser en offentlig utvärdering av samordningen och samarbetet mellan behöriga myndigheter på central och lokal nivå när det gäller flyktingars återvändande, återuppbyggnad och återbördande av bostadshus, genomförande av lagstiftning om ersättning för förlorad hyres- eller besittningsrätt samt bekämpning av diskriminering i arbetslivet på nationella eller etniska grunder. Allt detta utgör grunden för ekonomisk och social integrering av återvändande personer, en integrering som bör planeras med utgångspunkt i regionala utvecklingsprogram och betraktas som en del av den lokala utvecklingen.

| 1.7 | Kommittén har tagit del av de nationella minoriteternas krav på att ”dubbla röster” (en politisk och en etnisk) skall erkännas i den kroatiska vallagen, en fråga som behandlas i författningslagen om de nationella minoriteternas rättigheter. |
| --- | --- |

1.7

Kommittén har tagit del av de nationella minoriteternas krav på att ”dubbla röster” (en politisk och en etnisk) skall erkännas i den kroatiska vallagen, en fråga som behandlas i författningslagen om de nationella minoriteternas rättigheter.

| 1.8 | Det är viktigt att den etniska mångfalden i Kroatien återspeglas i statlig radio och television i tillräckligt hög grad. |
| --- | --- |

1.8

Det är viktigt att den etniska mångfalden i Kroatien återspeglas i statlig radio och television i tillräckligt hög grad.

2.   Stabiliserings- och associeringsavtalets ikraftträdande

| 2.1 | Det är positivt att stabiliserings- och associeringsavtalet med Republiken Kroatien, som utgör en heltäckande rättslig ram för förbindelserna mellan Kroatien och EU under hela föranslutningsperioden, trädde i kraft den 1 februari 2005. Regionkommittén hoppas att verkliga framsteg skall göras i integrationsprocessen, och att denna kan bidra till stärkta relationer mellan parterna genom ett brett partnerskap som involverar de kroatiska regionala och lokala myndigheterna i avtalets genomförande. |
| --- | --- |

2.1

Det är positivt att stabiliserings- och associeringsavtalet med Republiken Kroatien, som utgör en heltäckande rättslig ram för förbindelserna mellan Kroatien och EU under hela föranslutningsperioden, trädde i kraft den 1 februari 2005. Regionkommittén hoppas att verkliga framsteg skall göras i integrationsprocessen, och att denna kan bidra till stärkta relationer mellan parterna genom ett brett partnerskap som involverar de kroatiska regionala och lokala myndigheterna i avtalets genomförande.

| 2.2 | Man kan erinra om att stabiliserings- och associeringsavtalet särskilt syftar till inrättandet av en parlamentarisk stabiliserings- och associeringskommitté som skall utveckla den politiska dialogen mellan parterna, så att ”nära solidaritet och nya samarbetsformer upprättas” mellan dem (1). |
| --- | --- |

2.2

Man kan erinra om att stabiliserings- och associeringsavtalet särskilt syftar till inrättandet av en parlamentarisk stabiliserings- och associeringskommitté som skall utveckla den politiska dialogen mellan parterna, så att ”nära solidaritet och nya samarbetsformer upprättas” mellan dem (1).

| 2.3 | Kommittén konstaterar särskilt att det i avtalet finns en vilja att främja den politiska dialogen mellan parterna med ”varje annan åtgärd som kan utgöra ett viktigt bidrag för att befästa, utveckla och intensifiera denna dialog” (2). |
| --- | --- |

2.3

Kommittén konstaterar särskilt att det i avtalet finns en vilja att främja den politiska dialogen mellan parterna med ”varje annan åtgärd som kan utgöra ett viktigt bidrag för att befästa, utveckla och intensifiera denna dialog” (2).

| 2.4 | Kommittén beklagar därför att varken stabiliserings- och associeringsavtalet, stabiliserings- och associeringsrådet eller det rådsbeslut som fastställer nämnda råds arbetsordning föreskriver att det skall inrättas en associeringskommitté med regionala och lokala företrädare, vilket gjorts för tidigare kandidatländer. |
| --- | --- |

2.4

Kommittén beklagar därför att varken stabiliserings- och associeringsavtalet, stabiliserings- och associeringsrådet eller det rådsbeslut som fastställer nämnda råds arbetsordning föreskriver att det skall inrättas en associeringskommitté med regionala och lokala företrädare, vilket gjorts för tidigare kandidatländer.

| 2.5 | ReK begär därför att stabiliserings- och associeringsrådet, i syfte att befästa, utveckla och intensifiera den politiska dialogen (3), skall verka för inrättandet av en gemensam rådgivande kommitté Kroatien-ReK. Denna kommitté skall till sin natur vara ägnad att främja den politiska dialogen, närmandet mellan Kroatien och EU, det regionala samarbetet och goda grannförbindelser samt subsidiaritetsprincipen och utvecklingen av lokal demokrati. |
| --- | --- |

2.5

ReK begär därför att stabiliserings- och associeringsrådet, i syfte att befästa, utveckla och intensifiera den politiska dialogen (3), skall verka för inrättandet av en gemensam rådgivande kommitté Kroatien-ReK. Denna kommitté skall till sin natur vara ägnad att främja den politiska dialogen, närmandet mellan Kroatien och EU, det regionala samarbetet och goda grannförbindelser samt subsidiaritetsprincipen och utvecklingen av lokal demokrati.

3.   Inledande av anslutningsförhandlingar

| 3.1 | Regionkommittén erinrar om att förhandlingarnas gemensamma och yttersta mål är Kroatiens fullständiga EU-anslutning. |
| --- | --- |

3.1

Regionkommittén erinrar om att förhandlingarnas gemensamma och yttersta mål är Kroatiens fullständiga EU-anslutning.

| 3.2 | ReK hoppas att eventuella övergångsåtgärder och skyddsklausuler skall vara förenliga med EU:s intressen, särskilt när det gäller konkurrens och en fungerande inre marknad. |
| --- | --- |

3.2

ReK hoppas att eventuella övergångsåtgärder och skyddsklausuler skall vara förenliga med EU:s intressen, särskilt när det gäller konkurrens och en fungerande inre marknad.

| 3.3 | ReK vill framhålla Kroatiens naturliga EU-ambitioner och den kroatiska befolkningens uppriktiga vilja att gå med i unionen. Inledandet av förhandlingar innebär att man undvikit risken att sympatin för EU-projektet minskar med tiden och att den politiska stabiliseringsprocessen avstannar. |
| --- | --- |

3.3

ReK vill framhålla Kroatiens naturliga EU-ambitioner och den kroatiska befolkningens uppriktiga vilja att gå med i unionen. Inledandet av förhandlingar innebär att man undvikit risken att sympatin för EU-projektet minskar med tiden och att den politiska stabiliseringsprocessen avstannar.

| 3.4 | Kommittén gläder sig över att anslutningsförhandlingar inleds med Kroatien utifrån ett politiskt beslut där man noga har beaktat huruvida Kroatien uppfyller Köpenhamnskriterierna och de villkor i samband med stabiliserings- och associeringsprocessen som fastställdes av rådet 1997 (samarbete med Internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien och regionalt samarbete, något som betraktas som en del av det stabiliserings- och associeringsavtal som undertecknats med detta land). Det är också nödvändigt att under förhandlingarna bevaka, ytterligare förstärka och om det behövs kräva reella framsteg i fråga om minoriteters rättigheter, politiken för flyktingars återvändande, icke-diskriminering av gemenskapsmedborgare vid förvärv av fast egendom samt reformer av rättsväsendet. |
| --- | --- |

3.4

Kommittén gläder sig över att anslutningsförhandlingar inleds med Kroatien utifrån ett politiskt beslut där man noga har beaktat huruvida Kroatien uppfyller Köpenhamnskriterierna och de villkor i samband med stabiliserings- och associeringsprocessen som fastställdes av rådet 1997 (samarbete med Internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien och regionalt samarbete, något som betraktas som en del av det stabiliserings- och associeringsavtal som undertecknats med detta land). Det är också nödvändigt att under förhandlingarna bevaka, ytterligare förstärka och om det behövs kräva reella framsteg i fråga om minoriteters rättigheter, politiken för flyktingars återvändande, icke-diskriminering av gemenskapsmedborgare vid förvärv av fast egendom samt reformer av rättsväsendet.

| 3.5 | ReK erinrar om vikten av att få bekräftat att den kroatiska regeringen till fullo samarbetar med Internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien även under hela den tid som anslutningsförhandlingarna pågår. |
| --- | --- |

3.5

ReK erinrar om vikten av att få bekräftat att den kroatiska regeringen till fullo samarbetar med Internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien även under hela den tid som anslutningsförhandlingarna pågår.

| 3.6 | Kommittén anser att inledandet av anslutningsförhandlingar är ett historiskt ögonblick för EU och Balkan, och den välkomnar inrättandet av en arbetsgrupp för Kroatien som kommer att yttra sig över samarbetet med krigsförbrytartribunalen. |
| --- | --- |

3.6

Kommittén anser att inledandet av anslutningsförhandlingar är ett historiskt ögonblick för EU och Balkan, och den välkomnar inrättandet av en arbetsgrupp för Kroatien som kommer att yttra sig över samarbetet med krigsförbrytartribunalen.

| 3.7 | Kommittén uppskattar att kommissionen antagit en ram för förhandlingarna och välkomnar förslaget om att utöka förhandlingskapitlen till 35, genom att stora kapitel delas upp i mindre. På så sätt kan förhandlingsprocessen underlättas och bli effektivare och snabbare, särskilt när det gäller jordbrukspolitiken. Kommittén vill höras om de årsrapporter om framstegen i Kroatiens ansökningsprocess som kommissionen kommer att offentliggöra. |
| --- | --- |

3.7

Kommittén uppskattar att kommissionen antagit en ram för förhandlingarna och välkomnar förslaget om att utöka förhandlingskapitlen till 35, genom att stora kapitel delas upp i mindre. På så sätt kan förhandlingsprocessen underlättas och bli effektivare och snabbare, särskilt när det gäller jordbrukspolitiken. Kommittén vill höras om de årsrapporter om framstegen i Kroatiens ansökningsprocess som kommissionen kommer att offentliggöra.

| 3.8 | Kommissionen uppmanas att göra Regionkommittén delaktig i den formella övervakningen och behandlingen av gemenskapens regelverk. Tanken är att kommittén skall hjälpa kommissionen i bedömningen av hur väl Kroatien förberett sig på de olika förhandlings-områdena och inte minst på de områden där kommitténs insatser kan ge ett mervärde, särskilt när det gäller önskvärt samarbete om sammanhållningsbestämmelser med regionala och lokala myndigheter (kapitel 22). När det gäller detta förhandlingskapitel uppmanas kommissionen och rådet att hålla kommittén underrättad om fastställandet av riktmärken (benchmarking). |
| --- | --- |

3.8

Kommissionen uppmanas att göra Regionkommittén delaktig i den formella övervakningen och behandlingen av gemenskapens regelverk. Tanken är att kommittén skall hjälpa kommissionen i bedömningen av hur väl Kroatien förberett sig på de olika förhandlings-områdena och inte minst på de områden där kommitténs insatser kan ge ett mervärde, särskilt när det gäller önskvärt samarbete om sammanhållningsbestämmelser med regionala och lokala myndigheter (kapitel 22). När det gäller detta förhandlingskapitel uppmanas kommissionen och rådet att hålla kommittén underrättad om fastställandet av riktmärken (benchmarking).

| 3.9 | För att förhandlingarna skall kunna genomföras snabbt och gemenskapslagstiftningen skall kunna införlivas, behöver de kroatiska institutionerna en hög genomförandekapacitet för förvaltnings- och rättssystemen. Detta kräver ett effektivt och oberoende rättssystem och en fungerande offentlig förvaltning där man följer europeiska standarder och är mycket noggrann i urval och anställning av personal vid alla offentliga organ. ReK föreslår därför att man redan under föranslutningsfasen utvecklar former för samarbete eller partnersamverkan mellan kroatiska regionala och lokala myndigheter och medlemsländernas dito. |
| --- | --- |

3.9

För att förhandlingarna skall kunna genomföras snabbt och gemenskapslagstiftningen skall kunna införlivas, behöver de kroatiska institutionerna en hög genomförandekapacitet för förvaltnings- och rättssystemen. Detta kräver ett effektivt och oberoende rättssystem och en fungerande offentlig förvaltning där man följer europeiska standarder och är mycket noggrann i urval och anställning av personal vid alla offentliga organ. ReK föreslår därför att man redan under föranslutningsfasen utvecklar former för samarbete eller partnersamverkan mellan kroatiska regionala och lokala myndigheter och medlemsländernas dito.

| 3.10 | Kommittén uppmuntrar de kroatiska myndigheterna att fortsätta genomförandet av korruptionsbekämpningsåtgärder, och i synnerhet den opinionsbildning som utförts av Byrån för bekämpning av korruption och organiserad brottslighet (USKOK). |
| --- | --- |

3.10

Kommittén uppmuntrar de kroatiska myndigheterna att fortsätta genomförandet av korruptionsbekämpningsåtgärder, och i synnerhet den opinionsbildning som utförts av Byrån för bekämpning av korruption och organiserad brottslighet (USKOK).

| 3.11 | Kommittén hoppas att det regionala samarbetet i Balkanområdet skall fortsätta, i enlighet med Thessaloniki-agendan från juni 2003 och det gränsöverskridande samarbetets anda, något som också blivit en vedertagen praxis bland EU:s medlemsländer. Vidare efterlyser ReK en snabb lösning på den regionala konflikten om sjögränsen med Slovenien och Piranbukten. |
| --- | --- |

3.11

Kommittén hoppas att det regionala samarbetet i Balkanområdet skall fortsätta, i enlighet med Thessaloniki-agendan från juni 2003 och det gränsöverskridande samarbetets anda, något som också blivit en vedertagen praxis bland EU:s medlemsländer. Vidare efterlyser ReK en snabb lösning på den regionala konflikten om sjögränsen med Slovenien och Piranbukten.

| 3.12 | Kommittén uppmuntrar de kroatiska regionerna att fortsätta sin aktiva politik i fråga om gränsöverskridande samarbete samt medverkan och upprättande av Euroregioner, och därmed bekräfta de europeiska ambitioner som kännetecknar dem. |
| --- | --- |

3.12

Kommittén uppmuntrar de kroatiska regionerna att fortsätta sin aktiva politik i fråga om gränsöverskridande samarbete samt medverkan och upprättande av Euroregioner, och därmed bekräfta de europeiska ambitioner som kännetecknar dem.

4.   Gemenskapsstöd inför anslutningen

| 4.1 | Kommittén välkomnar beslutet att låta Kroatien omfattas av instrumenten för föranslutnings-stöd (Phare, Ispa och Sapard) från och med 2005, och av det nya instrumentet för föranslutningsstöd från och med 2007. Det bör påpekas att tillämpningen av samfinansieringsmekanismen alltid måste vara förenlig med sund ekonomisk förvaltning och kostnadseffektivitet. |
| --- | --- |

4.1

Kommittén välkomnar beslutet att låta Kroatien omfattas av instrumenten för föranslutnings-stöd (Phare, Ispa och Sapard) från och med 2005, och av det nya instrumentet för föranslutningsstöd från och med 2007. Det bör påpekas att tillämpningen av samfinansieringsmekanismen alltid måste vara förenlig med sund ekonomisk förvaltning och kostnadseffektivitet.

| 4.2 | Det är nödvändigt att kommissionen, som ansvarar för samordningen av stödet, kontrollerar i vilken grad gemenskapsmedlen utnyttjas och bedömer effekterna av de program som hittills har genomförts i Kroatien, särskilt partnersamverkansprogrammen (gränspolis, tull, statistik och asyl). Kommissionen uppmanas att hålla kommittén regelbundet underrättad om detta. |
| --- | --- |

4.2

Det är nödvändigt att kommissionen, som ansvarar för samordningen av stödet, kontrollerar i vilken grad gemenskapsmedlen utnyttjas och bedömer effekterna av de program som hittills har genomförts i Kroatien, särskilt partnersamverkansprogrammen (gränspolis, tull, statistik och asyl). Kommissionen uppmanas att hålla kommittén regelbundet underrättad om detta.

| 4.3 | Kommittén begär att kommissionen skall utvärdera åtgärderna för utveckling av den administrativa kapaciteten när dokumentet för nationell strategi 2002–2006 löper ut i enlighet med Cards-förordningen. |
| --- | --- |

4.3

Kommittén begär att kommissionen skall utvärdera åtgärderna för utveckling av den administrativa kapaciteten när dokumentet för nationell strategi 2002–2006 löper ut i enlighet med Cards-förordningen.

| 4.4 | Kommittén rekommenderar att de kroatiska regionala och lokala myndigheterna i framtiden får delta aktivt i den samordning av föranslutningsstödet som kommissionen initierat, och att dessa myndigheter involveras i utformningen av strategier och prioriteringar för den regionala utvecklingen. Kommittén vill återigen framhålla hur viktigt det är att föranslutningsstöd används för utbildning av de regionala och lokala myndigheternas administrativa personal för detta ändamål. |
| --- | --- |

4.4

Kommittén rekommenderar att de kroatiska regionala och lokala myndigheterna i framtiden får delta aktivt i den samordning av föranslutningsstödet som kommissionen initierat, och att dessa myndigheter involveras i utformningen av strategier och prioriteringar för den regionala utvecklingen. Kommittén vill återigen framhålla hur viktigt det är att föranslutningsstöd används för utbildning av de regionala och lokala myndigheternas administrativa personal för detta ändamål.

| 4.5 | Det råder stora skillnader i utveckling mellan de olika NUTS 2-områdena i Kroatien. ReK understryker att man i användningen av gemenskapsmedlen måste prioritera åtgärder för att minska arbetslösheten, särskilt i de minst gynnade regionerna. |
| --- | --- |

4.5

Det råder stora skillnader i utveckling mellan de olika NUTS 2-områdena i Kroatien. ReK understryker att man i användningen av gemenskapsmedlen måste prioritera åtgärder för att minska arbetslösheten, särskilt i de minst gynnade regionerna.

| 4.6 | Det är fördelaktigt att strukturera den nationella politiken för regional utveckling genom ett enda rättsligt instrument, för att undvika de skillnader i angreppssätt som hittills präglat flera åtgärder, och att planera de nationella regionala utvecklingsåtgärderna för flera år i taget. |
| --- | --- |

4.6

Det är fördelaktigt att strukturera den nationella politiken för regional utveckling genom ett enda rättsligt instrument, för att undvika de skillnader i angreppssätt som hittills präglat flera åtgärder, och att planera de nationella regionala utvecklingsåtgärderna för flera år i taget.

| 4.7 | Kommittén begär att Kroatien fr.o.m. 2007 skall kunna delta i de mellanregionala och gränsöverskridande samarbetsprojekt som planeras inom ramen för sammanhållnings-politikens nya samarbetsmål. |
| --- | --- |

4.7

Kommittén begär att Kroatien fr.o.m. 2007 skall kunna delta i de mellanregionala och gränsöverskridande samarbetsprojekt som planeras inom ramen för sammanhållnings-politikens nya samarbetsmål.

| 4.8 | Man bör överväga möjligheten att låta ansvariga för de gränsöverskridande regionerna i kandidatländerna delta i de framtida europeiska grupperingarna för gränsöverskridande samarbete (EGGS), åtminstone som observatörer. |
| --- | --- |

4.8

Man bör överväga möjligheten att låta ansvariga för de gränsöverskridande regionerna i kandidatländerna delta i de framtida europeiska grupperingarna för gränsöverskridande samarbete (EGGS), åtminstone som observatörer.

| 4.9 | Kommittén uppmanar EU:s budgetmyndighet att utarbeta lämpliga finansiella instrument som de kroatiska regionala och lokala myndigheterna kan använda i partnersamverkan eller samarbete med EU och Regionkommittén, för att informera medborgarna om EU-anslutningens positiva följder. |
| --- | --- |

4.9

Kommittén uppmanar EU:s budgetmyndighet att utarbeta lämpliga finansiella instrument som de kroatiska regionala och lokala myndigheterna kan använda i partnersamverkan eller samarbete med EU och Regionkommittén, för att informera medborgarna om EU-anslutningens positiva följder.

5.   Genomförande av 2001 års konstitutionella reform rörande decentralisering

| 5.1 | Kommittén vill erinra om att tillämpningen av subsidiaritetsprincipen i Kroatien är en av de viktigaste förutsättningarna för att kroaterna skall klara av de europeiska utmaningarna. |
| --- | --- |

5.1

Kommittén vill erinra om att tillämpningen av subsidiaritetsprincipen i Kroatien är en av de viktigaste förutsättningarna för att kroaterna skall klara av de europeiska utmaningarna.

| 5.2 | Kommittén välkomnar de ändringar rörande subsidiaritet samt regional och lokal autonomi som infördes i Kroatiens författning 2001. |
| --- | --- |

5.2

Kommittén välkomnar de ändringar rörande subsidiaritet samt regional och lokal autonomi som infördes i Kroatiens författning 2001.

| 5.3 | ReK har tagit del av den kritik med avseende på Kroatiens stabilisering och associering som kommissionen framför i årsrapporten 2003, i synnerhet kritiken mot den långsamma takten i decentraliseringsprocessen, och tar fasta på det allmänt negativa omdömet om regionernas, städernas och kommunernas förmåga att sköta sina nya ansvarsområden, något som beror på bristande autonomi i fråga om ekonomi och förvaltning. |
| --- | --- |

5.3

ReK har tagit del av den kritik med avseende på Kroatiens stabilisering och associering som kommissionen framför i årsrapporten 2003, i synnerhet kritiken mot den långsamma takten i decentraliseringsprocessen, och tar fasta på det allmänt negativa omdömet om regionernas, städernas och kommunernas förmåga att sköta sina nya ansvarsområden, något som beror på bristande autonomi i fråga om ekonomi och förvaltning.

| 5.4 | Kommittén är oroad över bristen på egna ekonomiska medel och nödvändig autonomi när det gäller skatteuppbörd, en grundförutsättning för att befästa en verklig decentralisering. |
| --- | --- |

5.4

Kommittén är oroad över bristen på egna ekonomiska medel och nödvändig autonomi när det gäller skatteuppbörd, en grundförutsättning för att befästa en verklig decentralisering.

| 5.5 | ReK begär att lagen om regional och lokal autonomi skall följa andan i 2001 års konstitutionella reform, framför allt inom utbildnings- och hälsovårdssektorerna, så att den decentraliseringsprocess som inleddes i och med reformen inte försvagas. |
| --- | --- |

5.5

ReK begär att lagen om regional och lokal autonomi skall följa andan i 2001 års konstitutionella reform, framför allt inom utbildnings- och hälsovårdssektorerna, så att den decentraliseringsprocess som inleddes i och med reformen inte försvagas.

| 5.6 | ReK understryker att inrättandet av nya lokala administrativa enheter måste stå i överensstämmelse med EU:s grundläggande principer i fråga om lokalt självstyre och lokal demokrati. |
| --- | --- |

5.6

ReK understryker att inrättandet av nya lokala administrativa enheter måste stå i överensstämmelse med EU:s grundläggande principer i fråga om lokalt självstyre och lokal demokrati.

Bryssel den 13 oktober 2005

Regionkommitténs

ordförande

Peter STRAUB

---

(1)  Artiklarna 7 och 9, Avdelning II, ”Politisk dialog” (stabiliserings- och associeringsavtalet) samt artikel 116 (stabiliserings- och associeringsavtalet).

1

(2)  Artikel 8, Avdelning II, ”Politisk dialog” (stabiliserings- och associeringsavtalet).

2

(3)  Artikel 8.2, Avdelning II, ”Politisk dialog” (stabiliserings- och associeringsavtalet).

3

---

| 4.4.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 81/46 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 81/46

---

Yttrande från Regionkommittén om Kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet ”Europa–Medelhavspartnerskapet tio år: Ett arbetsprogram för att möta utmaningarna under de fem kommande åren”

(2006/C 81/12)

REGIONKOMMITTÉN HAR AVGETT DETTA YTTRANDE

MED BEAKTANDE AV

kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet ”Europa–Medelhavspartnerskapet tio år: Ett arbetsprogram för att möta utmaningarna under de fem kommande åren” (KOM(2005) 139 slutlig),

kommissionens beslut av den 3 juni 2005 att rådfråga Regionkommittén i enlighet med artikel 256, första stycket, i EG-fördraget,

presidiets beslut av den 12 april 2005 att ge utskottet för yttre förbindelser i uppdrag att utarbeta ett yttrande i ärendet,

Regionkommitténs förberedande yttrande av den 21 april 2004 om ”Partnerskapet EU-Medelhavsländerna och de lokala och regionala myndigheterna: Behovet av samordning och ett särskilt instrument för det decentraliserade samarbetet” (CdR 327/2003) (1),

slutsatserna från konferensen om ett nytt EU–Medelhavsområde där lokala och regionala företrädare på initiativ av Regionkommittén möttes i Livorno den 31 oktober 2003 (CdR 350/2003),

slutsatserna från det första sammanträdet för den parlamentariska församlingen för EU–Medelhavsområdet som hölls i Kairo i mars 2005,

slutsatserna från den sjunde ministerkonferensen för Europa/Medelhavsländerna i Luxemburg den 30–31 maj 2005,

FEMISE:s (Euro-Mediterranean Forum of Economic Institutes) rapport ”Euro-Mediterranean Partnership, Ten years after Barcelona: Achievements and Perspectives”,

EuroMeSCo:s (Euro-Mediterranean Study Commission) rapport ”Barcelona Plus. Towards a Euro-Mediterranean Community of Democratic States”,

den deklaration från borgmästarna i Europa–Medelhavsområdet som antogs av Eurocities Euromedutskott i Byblos den 27 september 2003,

Regionkommitténs resolution om den sjätte Europa–Medelhavskonferensen (CdR 357/2003) (2),

Utkastet till yttrande (CdR 142/2005 rév. 1) som antogs av utskottet för yttre förbindelser den 30 juni 2005 (föredragande: Anna Terrón i Cusí, direktör för den autonoma regionen Kataloniens Brysselkontor (ES–PSE).

Yttrandet antogs enhälligt vid Regionkommitténs 61:a plenarsession den 12–13 oktober 2005 (sammanträdet den 13 oktober):

1.   Regionkommitténs synpunkter

1.1   Allmänna kommentarer

Kommitténs bedömning

| 1.1.1 | Regionkommittén välkomnar kommissionens meddelande och stöder uttryckligen dess fortsatta engagemang i partnerskapet EU–Medelhavsländerna. |
| --- | --- |

1.1.1

Regionkommittén välkomnar kommissionens meddelande och stöder uttryckligen dess fortsatta engagemang i partnerskapet EU–Medelhavsländerna.

| 1.1.2 | Kommittén instämmer i åsikten att Barcelonaprocessen har lett till ett starkt partnerskap som grundar sig på gemensamt ansvar, dialog och samarbete. |
| --- | --- |

1.1.2

Kommittén instämmer i åsikten att Barcelonaprocessen har lett till ett starkt partnerskap som grundar sig på gemensamt ansvar, dialog och samarbete.

| 1.1.3 | Kommittén understryker att de starka band som finns mellan EU och dess partner i Medelhavsländerna är både historiska och strategiska och dessutom sammanflätade på grund av finansiella flöden, samt handels-, migrations- och turismströmmar. |
| --- | --- |

1.1.3

Kommittén understryker att de starka band som finns mellan EU och dess partner i Medelhavsländerna är både historiska och strategiska och dessutom sammanflätade på grund av finansiella flöden, samt handels-, migrations- och turismströmmar.

| 1.1.4 | Tioårsdagen av Europa–Medelhavspartnerskapet ger möjlighet att ytterligare utveckla samarbetet mellan båda sidor av Medelhavet och ge Barcelonaprocessen ny kraft. |
| --- | --- |

1.1.4

Tioårsdagen av Europa–Medelhavspartnerskapet ger möjlighet att ytterligare utveckla samarbetet mellan båda sidor av Medelhavet och ge Barcelonaprocessen ny kraft.

| 1.1.5 | Resultatet av tio års arbete är övervägande positivt och avsevärda framsteg har uppnåtts även om arbetet med vissa viktiga frågor gått mycket långsamt. |
| --- | --- |

1.1.5

Resultatet av tio års arbete är övervägande positivt och avsevärda framsteg har uppnåtts även om arbetet med vissa viktiga frågor gått mycket långsamt.

| 1.1.6 | Regionkommittén ställer sig bakom det ambitiösa och väl förberedda arbetsprogram som kommissionen lagt fram. |
| --- | --- |

1.1.6

Regionkommittén ställer sig bakom det ambitiösa och väl förberedda arbetsprogram som kommissionen lagt fram.

| 1.1.7 | Partnerskapet EU–Medelhavsländerna är en mycket viktig fråga för Regionkommittén, som sedan början av Barcelonaprocessen har stött och uppmuntrat samarbete runt Medelhavet. |
| --- | --- |

1.1.7

Partnerskapet EU–Medelhavsländerna är en mycket viktig fråga för Regionkommittén, som sedan början av Barcelonaprocessen har stött och uppmuntrat samarbete runt Medelhavet.

| 1.1.8 | Kommittén noterar att man måste öka ansträngningarna för att engagera aktörer på nivån under den statliga i Barcelonaprocessen eftersom de är nyckelaktörer som skall bidra till att fördjupa och utöka partnerskapet EU–Medelhavsländerna. |
| --- | --- |

1.1.8

Kommittén noterar att man måste öka ansträngningarna för att engagera aktörer på nivån under den statliga i Barcelonaprocessen eftersom de är nyckelaktörer som skall bidra till att fördjupa och utöka partnerskapet EU–Medelhavsländerna.

| 1.1.9 | Kommittén understryker att man konsekvent krävt att lokala och regionala myndigheter skall få ökad delaktighet i Barcelonaprocessen. |
| --- | --- |

1.1.9

Kommittén understryker att man konsekvent krävt att lokala och regionala myndigheter skall få ökad delaktighet i Barcelonaprocessen.

| 1.1.10 | ReK välkomnar slutsatserna från den sjunde ministerkonferensen för Europa/Medelhavsländerna om de lokala och regionala myndigheternas roll där det framgår att de bör vara mer engagerade i Europa–Medelhavspartnerskapet för att få en överblick över gemensamma utmaningar, samt för att kunna utbyta erfarenheter och bästa metoder. |
| --- | --- |

1.1.10

ReK välkomnar slutsatserna från den sjunde ministerkonferensen för Europa/Medelhavsländerna om de lokala och regionala myndigheternas roll där det framgår att de bör vara mer engagerade i Europa–Medelhavspartnerskapet för att få en överblick över gemensamma utmaningar, samt för att kunna utbyta erfarenheter och bästa metoder.

| 1.1.11 | Regionkommittén är villig att öka samarbetet med de institutioner som är engagerade i partnerskapet EU–Medelhavsländerna. |
| --- | --- |

1.1.11

Regionkommittén är villig att öka samarbetet med de institutioner som är engagerade i partnerskapet EU–Medelhavsländerna.

1.2   Resultat hittills vad gäller Barcelonaprocessen

Kommitténs bedömning

| 1.2.1 | Regionkommittén delar uppfattningen att samarbetet har förbättrats både vad gäller den politiska och säkerhetsmässiga dimensionen. Arbetet har dock gått långsammare än vad man hoppats. Den parlamentariska församlingen EU–Medelhavsområdet, som inrättades under 2004, är ett viktigt delmål på vägen, liksom vissa förtroendeskapande åtgärder. |
| --- | --- |

1.2.1

Regionkommittén delar uppfattningen att samarbetet har förbättrats både vad gäller den politiska och säkerhetsmässiga dimensionen. Arbetet har dock gått långsammare än vad man hoppats. Den parlamentariska församlingen EU–Medelhavsområdet, som inrättades under 2004, är ett viktigt delmål på vägen, liksom vissa förtroendeskapande åtgärder.

| 1.2.2 | Barcelonaprocessen har dock inte medfört några avgörande framsteg vad gäller demokratiseringsprocessen och den har inte heller haft någon direkt effekt på de stora olösta konflikter som finns i regionen, särskilt den mellan Israel och Palestina. |
| --- | --- |

1.2.2

Barcelonaprocessen har dock inte medfört några avgörande framsteg vad gäller demokratiseringsprocessen och den har inte heller haft någon direkt effekt på de stora olösta konflikter som finns i regionen, särskilt den mellan Israel och Palestina.

| 1.2.3 | Kommittén instämmer i åsikten att framstegen i partnerskapet främst handlat om de ekonomiska och kommersiella målsättningarna i Barcelonadeklarationen med syfte att skapa ett frihandelsområde mellan Europa och Medelhavsländerna senast 2010. De bilaterala Euromed-associeringsavtalen är nästan helt klara och tullsatser för industriella varor har avskaffats eller minskas gradvis. |
| --- | --- |

1.2.3

Kommittén instämmer i åsikten att framstegen i partnerskapet främst handlat om de ekonomiska och kommersiella målsättningarna i Barcelonadeklarationen med syfte att skapa ett frihandelsområde mellan Europa och Medelhavsländerna senast 2010. De bilaterala Euromed-associeringsavtalen är nästan helt klara och tullsatser för industriella varor har avskaffats eller minskas gradvis.

| 1.2.4 | Det har inte skett tillräckliga framsteg när det gäller ömsesidig liberalisering av handeln med jordbruksprodukter. De utländska och inhemska privata investeringarna är fortfarande på en låg nivå i partnerländerna och välståndsklyftan har inte minskat. |
| --- | --- |

1.2.4

Det har inte skett tillräckliga framsteg när det gäller ömsesidig liberalisering av handeln med jordbruksprodukter. De utländska och inhemska privata investeringarna är fortfarande på en låg nivå i partnerländerna och välståndsklyftan har inte minskat.

| 1.2.5 | Syd-syd-integrationen har gått långsamt vilket beror på ett antal olika faktorer, där den låga institutionella utvecklingen hos Medelhavspartnerna är en av de viktigaste. |
| --- | --- |

1.2.5

Syd-syd-integrationen har gått långsamt vilket beror på ett antal olika faktorer, där den låga institutionella utvecklingen hos Medelhavspartnerna är en av de viktigaste.

| 1.2.6 | Kommittén noterar dessutom att de utländska direktinvesteringarna knappast har ökat. Syd-syd-integrationen har inte förbättrats. Agadir-avtalet som undertecknades 2004 mellan Marocko, Tunisien, Jordanien och Egypten har ännu inte ratificerats. |
| --- | --- |

1.2.6

Kommittén noterar dessutom att de utländska direktinvesteringarna knappast har ökat. Syd-syd-integrationen har inte förbättrats. Agadir-avtalet som undertecknades 2004 mellan Marocko, Tunisien, Jordanien och Egypten har ännu inte ratificerats.

| 1.2.7 | Regionkommittén instämmer i att utbildning är den viktigaste faktorn när det gäller den mänskliga, kulturella och sociala dimensionen. Samarbetet med det civila samhället har förstärkts och stiftelsen Anna Lindh Foundation for Dialogue between Cultures kommer även framöver att främja utbyte inom dessa områden. |
| --- | --- |

1.2.7

Regionkommittén instämmer i att utbildning är den viktigaste faktorn när det gäller den mänskliga, kulturella och sociala dimensionen. Samarbetet med det civila samhället har förstärkts och stiftelsen Anna Lindh Foundation for Dialogue between Cultures kommer även framöver att främja utbyte inom dessa områden.

| 1.2.8 | Kommittén välkomnar de avsevärda framsteg som har gjorts när det gäller de finansiella aspekterna av partnerskapet genom inrättandet av FEMIP (en mekanism för Europa–Medelhavsinvesteringar) och genom att påskynda genomförandet av projekt inom programmet Meda II. |
| --- | --- |

1.2.8

Kommittén välkomnar de avsevärda framsteg som har gjorts när det gäller de finansiella aspekterna av partnerskapet genom inrättandet av FEMIP (en mekanism för Europa–Medelhavsinvesteringar) och genom att påskynda genomförandet av projekt inom programmet Meda II.

| 1.2.9 | Kommittén upprepar åter att bristen på samarbete mellan Meda II and Interreg III har begränsat engagemanget från lokala och regionala myndigheter i de södra Medelhavsländerna i de samarbetsprojekt som genomförts under Interreg III, vilket beror på avsaknaden av europeisk medfinansiering för Medelhavspartnerna. Kommittén påpekar även behovet av gränsöverskridande samarbete och föreslår att det nya finansiella instrumentet ENPI skall användas i detta syfte. |
| --- | --- |

1.2.9

Kommittén upprepar åter att bristen på samarbete mellan Meda II and Interreg III har begränsat engagemanget från lokala och regionala myndigheter i de södra Medelhavsländerna i de samarbetsprojekt som genomförts under Interreg III, vilket beror på avsaknaden av europeisk medfinansiering för Medelhavspartnerna. Kommittén påpekar även behovet av gränsöverskridande samarbete och föreslår att det nya finansiella instrumentet ENPI skall användas i detta syfte.

| 1.2.10 | Kommittén påpekar återigen att detta har lett till att man inte kunnat dela med sig av erfarenheter och bästa praxis i enlighet med andan i Barcelonaprocessen i frågor som gäller partnerskapet på lokal och regional nivå, trots det faktum att många lokala och regionala myndigheter inom EU har goda kontakter med sina motsvarigheter på andra sidan Medelhavet. |
| --- | --- |

1.2.10

Kommittén påpekar återigen att detta har lett till att man inte kunnat dela med sig av erfarenheter och bästa praxis i enlighet med andan i Barcelonaprocessen i frågor som gäller partnerskapet på lokal och regional nivå, trots det faktum att många lokala och regionala myndigheter inom EU har goda kontakter med sina motsvarigheter på andra sidan Medelhavet.

1.3   Föreslagna initiativ och arbetsprogram

Kommitténs bedömning

| 1.3.1 | När det gäller mänskliga rättigheter och demokrati måste man öka ansträngningarna för att främja jämställdhet, grundläggande och sociala rättigheter, oberoende rättsväsen, pluralism, samt för att arbeta för ett gemensamt synsätt i fråga om demokratisering. |
| --- | --- |

1.3.1

När det gäller mänskliga rättigheter och demokrati måste man öka ansträngningarna för att främja jämställdhet, grundläggande och sociala rättigheter, oberoende rättsväsen, pluralism, samt för att arbeta för ett gemensamt synsätt i fråga om demokratisering.

| 1.3.2 | För att uppnå resultat inom detta område är det avgörande att tillsammans med det civila samhället och arbetsmarknadens parter kontakta och engagera aktörer på nivån under den statliga (lokala och regionala instanser). |
| --- | --- |

1.3.2

För att uppnå resultat inom detta område är det avgörande att tillsammans med det civila samhället och arbetsmarknadens parter kontakta och engagera aktörer på nivån under den statliga (lokala och regionala instanser).

| 1.3.3 | Kommittén anser att ett decentraliserat samarbete gör det enklare för lokala och regionala myndigheter i de södra Medelhavsländerna att utveckla sund offentlig förvaltning genom att främja socialt deltagande, privat engagemang och offentligt ledarskap, faktorer som kan underlätta den lokala ekonomiska utvecklingen vilket i sin tur stärker de lokala och regionala myndigheternas institutionella roll gentemot det centrala styret och decentraliserade statliga myndigheter. |
| --- | --- |

1.3.3

Kommittén anser att ett decentraliserat samarbete gör det enklare för lokala och regionala myndigheter i de södra Medelhavsländerna att utveckla sund offentlig förvaltning genom att främja socialt deltagande, privat engagemang och offentligt ledarskap, faktorer som kan underlätta den lokala ekonomiska utvecklingen vilket i sin tur stärker de lokala och regionala myndigheternas institutionella roll gentemot det centrala styret och decentraliserade statliga myndigheter.

| 1.3.4 | Kommittén påpekar att en av de viktigaste målsättningarna med partnerskapet EU–Medelhavet är att främja den ekonomiska och sociala utvecklingen utifrån en regional integrationsstrategi. |
| --- | --- |

1.3.4

Kommittén påpekar att en av de viktigaste målsättningarna med partnerskapet EU–Medelhavet är att främja den ekonomiska och sociala utvecklingen utifrån en regional integrationsstrategi.

| 1.3.5 | En fungerande regional marknad kan bidra till ekonomisk och social utveckling och det är en av flera nödvändiga förutsättningar för utveckling. |
| --- | --- |

1.3.5

En fungerande regional marknad kan bidra till ekonomisk och social utveckling och det är en av flera nödvändiga förutsättningar för utveckling.

| 1.3.6 | En aktiv regional marknad förutsätter stärkt integration mellan Medelhavspartnerna, heltäckande strategier för fördjupade reformer, medverkan av det civila samhället och av aktörer under den statliga nivån samt en tydlig politisk vilja. |
| --- | --- |

1.3.6

En aktiv regional marknad förutsätter stärkt integration mellan Medelhavspartnerna, heltäckande strategier för fördjupade reformer, medverkan av det civila samhället och av aktörer under den statliga nivån samt en tydlig politisk vilja.

| 1.3.7 | Kommittén anser att associeringsavtalen i första hand är bilaterala och inte utgör något heltäckande instrument för regional integration för partnerländerna i Medelhavsområdet, vilket i sin tur är nödvändigt för att kunna skapa en verklig regional marknad. |
| --- | --- |

1.3.7

Kommittén anser att associeringsavtalen i första hand är bilaterala och inte utgör något heltäckande instrument för regional integration för partnerländerna i Medelhavsområdet, vilket i sin tur är nödvändigt för att kunna skapa en verklig regional marknad.

| 1.3.8 | EU:s grannskapspolitik kan genom handlingsplaner bidra till förbättrade relationer inom Euromed, men detta får inte göras på bekostnad av den multilaterala dimensionen av partnerskapet EU–Medelhavsområdet. Barcelonaprocessen bör även fortsättningsvis utgöra ett centralt instrument för partnerskap och dialog i området. |
| --- | --- |

1.3.8

EU:s grannskapspolitik kan genom handlingsplaner bidra till förbättrade relationer inom Euromed, men detta får inte göras på bekostnad av den multilaterala dimensionen av partnerskapet EU–Medelhavsområdet. Barcelonaprocessen bör även fortsättningsvis utgöra ett centralt instrument för partnerskap och dialog i området.

| 1.3.9 | Kommittén framhåller att inrättandet av instrumentet för den nya europeiska grannskapspolitiken (ENPI – European Neighbourhood Policy Instrument), som ersätter befintliga program, exempelvis Meda, förutsätter ett förnyat intresse för att bygga upp ett samarbete med partnerländerna i Medelhavet, i syfte att kunna fullfölja de föreslagna handlingsplanerna tillsammans med Medelhavsländerna utan att dra ned på det regionala engagemang som fanns i Meda-programet och utan att minska den finansiella hjälp Europeiska unionen erbjuder partnerländerna i Medelhavet (vare sig i absoluta eller relativa termer). |
| --- | --- |

1.3.9

Kommittén framhåller att inrättandet av instrumentet för den nya europeiska grannskapspolitiken (ENPI – European Neighbourhood Policy Instrument), som ersätter befintliga program, exempelvis Meda, förutsätter ett förnyat intresse för att bygga upp ett samarbete med partnerländerna i Medelhavet, i syfte att kunna fullfölja de föreslagna handlingsplanerna tillsammans med Medelhavsländerna utan att dra ned på det regionala engagemang som fanns i Meda-programet och utan att minska den finansiella hjälp Europeiska unionen erbjuder partnerländerna i Medelhavet (vare sig i absoluta eller relativa termer).

| 1.3.10 | Inrättandet av FEMIP och möjligheterna till medfinansiering innebär att det snarast möjligt måste undersökas vilka verkliga alternativ det finns att etablera en utvecklingsbank för Europa–Medelhavsområdet. |
| --- | --- |

1.3.10

Inrättandet av FEMIP och möjligheterna till medfinansiering innebär att det snarast möjligt måste undersökas vilka verkliga alternativ det finns att etablera en utvecklingsbank för Europa–Medelhavsområdet.

| 1.3.11 | Kommittén stöder därför kommissionens förslag att 2007 göra en bedömning i samråd med EIB. |
| --- | --- |

1.3.11

Kommittén stöder därför kommissionens förslag att 2007 göra en bedömning i samråd med EIB.

| 1.3.12 | Kommittén ser positivt på att förhandlingar inleds mellan EU och Medelhavsländerna om liberalisering och integrering av tjänstehandel och etableringsrätt och beklagar att kommissionen ännu inte slutfört studien om effekterna av att frihandelsområdet inrättas. I denna utvärdering bör de fem utmaningar som hänger samman med Meda II beaktas, nämligen följande aspekter: demografi, sysselsättning och migration, globalisering, ökande resursknapphet och miljöfrågor. Regionkommittén vill påminna om att denna studie beställdes redan vid Maltakonferensen (Barcelona II, 1997) och att ReK och EP vid flera tillfällen efterlyst den. |
| --- | --- |

1.3.12

Kommittén ser positivt på att förhandlingar inleds mellan EU och Medelhavsländerna om liberalisering och integrering av tjänstehandel och etableringsrätt och beklagar att kommissionen ännu inte slutfört studien om effekterna av att frihandelsområdet inrättas. I denna utvärdering bör de fem utmaningar som hänger samman med Meda II beaktas, nämligen följande aspekter: demografi, sysselsättning och migration, globalisering, ökande resursknapphet och miljöfrågor. Regionkommittén vill påminna om att denna studie beställdes redan vid Maltakonferensen (Barcelona II, 1997) och att ReK och EP vid flera tillfällen efterlyst den.

| 1.3.13 | Kommittén understryker hur viktig frågan om jordbruksprodukter är för Medelhavspartnerna. |
| --- | --- |

1.3.13

Kommittén understryker hur viktig frågan om jordbruksprodukter är för Medelhavspartnerna.

| 1.3.14 | Kommittén anser därför att den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) snarast måste utvecklas och att unionens marknad skall öppnas för produkter från Medelhavsområdet, samt att det införs en mekanism av typen EUGFJ–Medelhavsområdet. |
| --- | --- |

1.3.14

Kommittén anser därför att den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) snarast måste utvecklas och att unionens marknad skall öppnas för produkter från Medelhavsområdet, samt att det införs en mekanism av typen EUGFJ–Medelhavsområdet.

| 1.3.15 | Kommittén håller med om att det är viktigt att starta ett regionalt samarbetsprogram för landsbygdens utveckling. |
| --- | --- |

1.3.15

Kommittén håller med om att det är viktigt att starta ett regionalt samarbetsprogram för landsbygdens utveckling.

| 1.3.16 | Regionkommittén är positiv till förslaget att starta en dialog med partnerländerna och medlemsstaterna för att öka det bilaterala samarbetet inom sektorn utbildning och yrkesutbildning med målet att uppnå följande senast 2015: utrota analfabetismen i regionen, ge alla barn tillgång till grundskola oavsett kön, eliminera könsklyftorna inom samtliga utbildningsnivåer. |
| --- | --- |

1.3.16

Regionkommittén är positiv till förslaget att starta en dialog med partnerländerna och medlemsstaterna för att öka det bilaterala samarbetet inom sektorn utbildning och yrkesutbildning med målet att uppnå följande senast 2015: utrota analfabetismen i regionen, ge alla barn tillgång till grundskola oavsett kön, eliminera könsklyftorna inom samtliga utbildningsnivåer.

| 1.3.17 | Kommittén välkomnar initiativet att stärka de befintliga rörlighetsprogrammen genom att starta ett omfattande stipendieprogram för universitetsstuderande medfinansierat av kommissionen och värdländerna i EU–Medelhavsområdet. |
| --- | --- |

1.3.17

Kommittén välkomnar initiativet att stärka de befintliga rörlighetsprogrammen genom att starta ett omfattande stipendieprogram för universitetsstuderande medfinansierat av kommissionen och värdländerna i EU–Medelhavsområdet.

| 1.3.18 | Kommittén välkomnar erkännandet av de lokala myndigheternas och det civila samhällets roll när det gäller att främja samarbetet i rättsliga frågor samt i frågor som rör säkerhet, frihet, emigration och social integration. |
| --- | --- |

1.3.18

Kommittén välkomnar erkännandet av de lokala myndigheternas och det civila samhällets roll när det gäller att främja samarbetet i rättsliga frågor samt i frågor som rör säkerhet, frihet, emigration och social integration.

| 1.3.19 | Det är viktigt att stärka det civila samhällets och arbetsmarknadens parters roll och inflytande i partnerskapet. Kommittén välkomnar lanseringen av en icke-statlig plattform som skall fungera som en privilegierad samtalspart i EuroMed-partnerskapet. |
| --- | --- |

1.3.19

Det är viktigt att stärka det civila samhällets och arbetsmarknadens parters roll och inflytande i partnerskapet. Kommittén välkomnar lanseringen av en icke-statlig plattform som skall fungera som en privilegierad samtalspart i EuroMed-partnerskapet.

| 1.3.20 | Kommittén anser att Medelhavet är ett privilegierat område för att föra en dialog mellan kulturer och samhällen och uppmanar till fortsatt stöd för initiativ som syftar till att skapa audiovisuellt utrymme, som ökar förståelsen mellan samhällena och som motverkar rasism och alla former av främlingsfientlighet inklusive antisemitism och fientlighet mot islam. |
| --- | --- |

1.3.20

Kommittén anser att Medelhavet är ett privilegierat område för att föra en dialog mellan kulturer och samhällen och uppmanar till fortsatt stöd för initiativ som syftar till att skapa audiovisuellt utrymme, som ökar förståelsen mellan samhällena och som motverkar rasism och alla former av främlingsfientlighet inklusive antisemitism och fientlighet mot islam.

| 1.3.21 | Kommittén beklagar att kommissionen i sitt meddelande av den 12 april 2005 inte föreslår några åtgärder för att stärka inflytandet för aktörerna på nivån under den statliga i partnerskapet eller för att inrätta samrådsmekanismer med de befintliga EuroMed-institutionerna. ReK välkomnar emellertid de viktiga regionalprogrammen Medact och Medpact som skall förstärka denna satsning. |
| --- | --- |

1.3.21

Kommittén beklagar att kommissionen i sitt meddelande av den 12 april 2005 inte föreslår några åtgärder för att stärka inflytandet för aktörerna på nivån under den statliga i partnerskapet eller för att inrätta samrådsmekanismer med de befintliga EuroMed-institutionerna. ReK välkomnar emellertid de viktiga regionalprogrammen Medact och Medpact som skall förstärka denna satsning.

| 1.3.22 | Partnerskapet måste bli mer synligt både i EU och i partnerländerna. Detta förutsätter effektiv, ömsesidigt överenskommen, tydlig och konsekvent information till allmänheten. |
| --- | --- |

1.3.22

Partnerskapet måste bli mer synligt både i EU och i partnerländerna. Detta förutsätter effektiv, ömsesidigt överenskommen, tydlig och konsekvent information till allmänheten.

| 1.3.23 | Kommittén understryker att de lokala och regionala myndigheterna på båda sidor om Medelhavet utgör en funktionell, politisk och regional länk mellan det centrala styret och det civila samhället. |
| --- | --- |

1.3.23

Kommittén understryker att de lokala och regionala myndigheterna på båda sidor om Medelhavet utgör en funktionell, politisk och regional länk mellan det centrala styret och det civila samhället.

| 1.3.24 | Kommittén erinrar slutligen om att samtliga följande områden, som enligt kommissionens meddelande är de viktigaste för samarbete enligt Barcelonaprocessen, är sådana där lokala och regionala myndigheter besitter särskilt stor sakkunskap:






  — | underlätta demokratisering, |
| --- | --- | --- |

1.3.24

Kommittén erinrar slutligen om att samtliga följande områden, som enligt kommissionens meddelande är de viktigaste för samarbete enligt Barcelonaprocessen, är sådana där lokala och regionala myndigheter besitter särskilt stor sakkunskap:

—

underlätta demokratisering,

| — | reformera institutioner, |
| --- | --- |

—

reformera institutioner,

| — | politik för att främja små och medelstora företag, |
| --- | --- |

—

politik för att främja små och medelstora företag,

| — | politik för att främja investeringar, |
| --- | --- |

—

politik för att främja investeringar,

| — | jordbruk, fiske och landsbygdsutveckling, |
| --- | --- |

—

jordbruk, fiske och landsbygdsutveckling,

| — | politik för att främja sysselsättningen, |
| --- | --- |

—

politik för att främja sysselsättningen,

| — | regional och fysisk planering, |
| --- | --- |

—

regional och fysisk planering,

| — | stadsplanering, |
| --- | --- |

—

stadsplanering,

| — | miljö, resursförvaltning och åtgärder för att förhindra naturkatastrofer, |
| --- | --- |

—

miljö, resursförvaltning och åtgärder för att förhindra naturkatastrofer,

| — | den subregionala dimensionen inom transport och energi, |
| --- | --- |

—

den subregionala dimensionen inom transport och energi,

| — | initiativ på områdena kultur och idrott, |
| --- | --- |

—

initiativ på områdena kultur och idrott,

| — | politik för att skydda och framhålla kulturarvets värde, |
| --- | --- |

—

politik för att skydda och framhålla kulturarvets värde,

| — | socialpolitik i närområdet, |
| --- | --- |

—

socialpolitik i närområdet,

| — | utbildning och yrkesutbildning, |
| --- | --- |

—

utbildning och yrkesutbildning,

| — | hälso- och sjukvård, |
| --- | --- |

—

hälso- och sjukvård,

| — | hantering av migrationsströmmar, flyktingmottagande och integrationspolitik, |
| --- | --- |

—

hantering av migrationsströmmar, flyktingmottagande och integrationspolitik,

| — | synliggöra partnerskapet i ökad omfattning. |
| --- | --- |

—

synliggöra partnerskapet i ökad omfattning.

2.   Regionkommitténs rekommendationer

Kommitténs bedömning

| 2.1 | Regionkommittén understryker den roll som de lokala och regionala myndigheterna kan spela vad gäller att stärka Europa–Medelhavspartnerskapet. |
| --- | --- |

2.1

Regionkommittén understryker den roll som de lokala och regionala myndigheterna kan spela vad gäller att stärka Europa–Medelhavspartnerskapet.

| 2.2 | Kommittén understryker därför att bidraget från dessa aktörer är absolut nödvändigt för att uppnå framsteg på området mänskliga rättigheter och demokrati, ekonomisk och social utveckling, kulturell dialog och ömsesidig förståelse, som utgör de viktigaste riktlinjerna i Barcelonaprocessen och huvudprioriteringarna i arbetsprogrammet för de kommande fem åren. |
| --- | --- |

2.2

Kommittén understryker därför att bidraget från dessa aktörer är absolut nödvändigt för att uppnå framsteg på området mänskliga rättigheter och demokrati, ekonomisk och social utveckling, kulturell dialog och ömsesidig förståelse, som utgör de viktigaste riktlinjerna i Barcelonaprocessen och huvudprioriteringarna i arbetsprogrammet för de kommande fem åren.

| 2.3 | Regionkommittén kräver återigen att åtgärder måste vidtas för att få till stånd ett aktivt deltagande och engagemang från de lokala och regionala myndigheternas sida i Europa–Medelhavsprocessen, eftersom dessa nivåer är viktiga aktörer i genomförandet av ett område med fred, stabilitet och välstånd i Medelhavsområdet. |
| --- | --- |

2.3

Regionkommittén kräver återigen att åtgärder måste vidtas för att få till stånd ett aktivt deltagande och engagemang från de lokala och regionala myndigheternas sida i Europa–Medelhavsprocessen, eftersom dessa nivåer är viktiga aktörer i genomförandet av ett område med fred, stabilitet och välstånd i Medelhavsområdet.

| 2.4 | Kommittén betonar att regionalt samarbete på politisk och officiell nivå är en lämplig strategi och att det civila samhällets nätverk är goda partnerskap. De måste dock kompletteras med andra mekanismer, också partnerskap under den statliga nivån. |
| --- | --- |

2.4

Kommittén betonar att regionalt samarbete på politisk och officiell nivå är en lämplig strategi och att det civila samhällets nätverk är goda partnerskap. De måste dock kompletteras med andra mekanismer, också partnerskap under den statliga nivån.

| 2.5 | Regionkommittén vill att det skall inrättas ett nytt forum inom ramen för partnerskapet EU-Medelhavsländerna. Syftet med forumet skulle vara att främja territoriellt och decentraliserat samarbete och att uppmuntra partnerskap och utveckla program som omfattade åtgärder som skall vidtas i hela Medelhavsområdet och ge möjlighet till analys av hur associeringsavtalen med Medelhavsländerna fungerar. Detta forum kan omfatta kommuner och regioner från båda sidor om Medelhavet. |
| --- | --- |

2.5

Regionkommittén vill att det skall inrättas ett nytt forum inom ramen för partnerskapet EU-Medelhavsländerna. Syftet med forumet skulle vara att främja territoriellt och decentraliserat samarbete och att uppmuntra partnerskap och utveckla program som omfattade åtgärder som skall vidtas i hela Medelhavsområdet och ge möjlighet till analys av hur associeringsavtalen med Medelhavsländerna fungerar. Detta forum kan omfatta kommuner och regioner från båda sidor om Medelhavet.

| 2.6 | Regionkommittén hoppas att kommissionen beaktar den uppmaning som riktades till de lokala myndigheterna vid det första sammanträdet för den parlamentariska församlingen för EU-Medelhavsområdet, nämligen att dessa i högre grad skall bidra till att bygga upp kontaktnätverk för främjande av dialog och ömsesidig förståelse samt utbyte av erfarenheter och välfungerande metoder. |
| --- | --- |

2.6

Regionkommittén hoppas att kommissionen beaktar den uppmaning som riktades till de lokala myndigheterna vid det första sammanträdet för den parlamentariska församlingen för EU-Medelhavsområdet, nämligen att dessa i högre grad skall bidra till att bygga upp kontaktnätverk för främjande av dialog och ömsesidig förståelse samt utbyte av erfarenheter och välfungerande metoder.

| 2.7 | Regionkommittén betonar att de sociala aktörernas och det civila samhällets engagemang är ytterst viktigt för att partnerskapet skall bli framgångsrikt och för att dess målsättning skall uppnås, men detta kan inte åstadkommas utan bidrag från de regionala och lokala institutionernas och myndigheternas sida. |
| --- | --- |

2.7

Regionkommittén betonar att de sociala aktörernas och det civila samhällets engagemang är ytterst viktigt för att partnerskapet skall bli framgångsrikt och för att dess målsättning skall uppnås, men detta kan inte åstadkommas utan bidrag från de regionala och lokala institutionernas och myndigheternas sida.

| 2.8 | ReK anser att man måste överskrida de traditionella gränserna för centraliserat samarbete och att de lokala och regionala myndigheterna är den lämpligaste nivån för ett decentraliserat samarbete. |
| --- | --- |

2.8

ReK anser att man måste överskrida de traditionella gränserna för centraliserat samarbete och att de lokala och regionala myndigheterna är den lämpligaste nivån för ett decentraliserat samarbete.

| 2.9 | Regionkommittén påminner i sammanhanget om att de regionala och lokala myndigheterna kan vidta åtgärder som innefattar och går utöver de traditionella gränserna för samarbetet på central nivå. |
| --- | --- |

2.9

Regionkommittén påminner i sammanhanget om att de regionala och lokala myndigheterna kan vidta åtgärder som innefattar och går utöver de traditionella gränserna för samarbetet på central nivå.

| 2.10 | ReK anser att inrättandet av instrument som stimulerar det gränsöverskridande och det transnationella samarbetet skulle kunna främja det territoriella samarbetet i regionerna i Medelhavsområdet. |
| --- | --- |

2.10

ReK anser att inrättandet av instrument som stimulerar det gränsöverskridande och det transnationella samarbetet skulle kunna främja det territoriella samarbetet i regionerna i Medelhavsområdet.

| 2.11 | Regionkommittén påpekar att de rutiner för det decentraliserade samarbetet som utvecklats på senare år har belyst det ansvar som de lokala myndigheterna har i sin roll som katalysator för dessa nya samarbetsprocesser, vilket också erkändes av kommissionen i en PM om decentraliserat samarbete i januari 2000. |
| --- | --- |

2.11

Regionkommittén påpekar att de rutiner för det decentraliserade samarbetet som utvecklats på senare år har belyst det ansvar som de lokala myndigheterna har i sin roll som katalysator för dessa nya samarbetsprocesser, vilket också erkändes av kommissionen i en PM om decentraliserat samarbete i januari 2000.

| 2.12 | ReK noterar att även om de lokala och regionala myndigheternas centrala roll har erkänts av många medlemsstater borde det även harmoniseras och förtydligas på EU-nivå. Det bör också uttryckligen påpekas att de lokala och regionala myndigheternas partner i länderna söder om Medelhavet bör vara företrädare för decentraliserade organ, direkt valda av medborgarna i de berörda områdena och att de inte – eller inte enbart – bör utgöras av tjänstemän som företräder centralregeringen på lokal nivå. |
| --- | --- |

2.12

ReK noterar att även om de lokala och regionala myndigheternas centrala roll har erkänts av många medlemsstater borde det även harmoniseras och förtydligas på EU-nivå. Det bör också uttryckligen påpekas att de lokala och regionala myndigheternas partner i länderna söder om Medelhavet bör vara företrädare för decentraliserade organ, direkt valda av medborgarna i de berörda områdena och att de inte – eller inte enbart – bör utgöras av tjänstemän som företräder centralregeringen på lokal nivå.

| 2.13 | Kommittén rekommenderar kommissionen att skaffa sig djupare kunskaper om de uppgifter och befogenheter som åvilar myndigheterna under den statliga nivån i länderna i södra Medelhavsområdet genom att göra en jämförande analys av de lokala och regionala myndigheterna och de pågående reformerna i regionen. |
| --- | --- |

2.13

Kommittén rekommenderar kommissionen att skaffa sig djupare kunskaper om de uppgifter och befogenheter som åvilar myndigheterna under den statliga nivån i länderna i södra Medelhavsområdet genom att göra en jämförande analys av de lokala och regionala myndigheterna och de pågående reformerna i regionen.

Bryssel den 13 oktober 2005

Regionkommitténs

ordförande

Peter STRAUB

---

(1)  EUT C 121, 30.4.2004, s. 18.

1

(2)  EUT C 73, 23.3.2004, s. 77.

2

---