# Euroopa Liidu C 82/5. a

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 82 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 49. köide5. aprill 2006 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 82

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

49. köide5. aprill 2006

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Teave |
| | Nõukogu |
| 2006/C 082/1 | Nõukogu arvamus, — 14. märts 2006, — Kreeka ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2005–2008 | 1 |
| 2006/C 082/2 | Nõukogu arvamus — Saksamaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi 2005-2009 kohta — 14. märts 2006 | 6 |
| 2006/C 082/3 | Nõukogu arvamus — 14. märts 2006 — Hispaania ajakohastatud stabiilsusprogrammi 2005–2008 kohta | 10 |
| 2006/C 082/4 | Nõukogu arvamus, — 14. märts 2006, — Prantsusmaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2005-2009 | 14 |
| 2006/C 082/5 | Nõukogu arvamus, — 14. märts 2006, — Iirimaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta, 2005-2008 | 19 |
| 2006/C 082/6 | Nõukogu arvamus — 14. märts 2006, — Itaalia ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2005–2009 | 23 |
| 2006/C 082/7 | Nõukogu arvamus, — 14. märts 2006, — Madalmaade ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta, 2005-2008 | 27 |
| 2006/C 082/8 | Nõukogu arvamus, — 14. märts 2006, — Portugali ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2005–2009 | 31 |
| 2006/C 082/9 | Nõukogu arvamus — 14. märts 2006 — Küprose ajakohastatud lähenemisprogrammi 2005–2009 kohta | 36 |
| 2006/C 082/0 | Nõukogu arvamus, — 14. märts 2006, — Leedu ajakohastatud lähenemisprogrammi 2005–2008 kohta | 40 |
| 2006/C 082/1 | Nõukogu arvamus, — 14 märts 2006, — Malta ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta, 2005–2008 | 44 |
| 2006/C 082/2 | Nõukogu arvamus — Poola ajakohastatud lähenemisprogrammi 2005–2008 kohta — 14. märts 2006 | 48 |
| 2006/C 082/3 | Nõukogu arvamus, — 14. märts 2006, — Ühendkuningriigi ajakohastatud lähenemisprogrammi 2005/06-2010/11 kohta | 52 |
| | Komisjon |
| 2006/C 082/4 | Euro vahetuskurss | 57 |
| 2006/C 082/5 | Koondumise teatise tühistamine (Toimik nr COMP/M.4162 — Merck/Schering) (
  1
  ) | 58 |
| 2006/C 082/6 | Teavitamiskord — tehnilised eeskirjad (
  1
  ) | 59 |
| 2006/C 082/7 | Venemaalt pärit räni impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osalise vahepealse läbivaatamise algatamise teadaanne | 64 |
| 2006/C 082/8 | Liikmesriikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 68/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist koolitusabi suhtes (
  1
  ) | 66 |
| 2006/C 082/9 | Riigiabi — Itaalia — Riigiabi nr C 34/2005 (ex N 113/2005) — Legge Regionale nr 17/2004 art. 60 — Regione Sicilia — Kutse märkuste esitamiseks Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 88 lõige 2 kohaselt (
  1
  ) | 71 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Teave

Nõukogu

2006/C 082/1

Nõukogu arvamus, — 14. märts 2006, — Kreeka ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2005–2008

1

2006/C 082/2

Nõukogu arvamus — Saksamaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi 2005-2009 kohta — 14. märts 2006

6

2006/C 082/3

Nõukogu arvamus — 14. märts 2006 — Hispaania ajakohastatud stabiilsusprogrammi 2005–2008 kohta

10

2006/C 082/4

Nõukogu arvamus, — 14. märts 2006, — Prantsusmaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2005-2009

14

2006/C 082/5

Nõukogu arvamus, — 14. märts 2006, — Iirimaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta, 2005-2008

19

2006/C 082/6

Nõukogu arvamus — 14. märts 2006, — Itaalia ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2005–2009

23

2006/C 082/7

Nõukogu arvamus, — 14. märts 2006, — Madalmaade ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta, 2005-2008

27

2006/C 082/8

Nõukogu arvamus, — 14. märts 2006, — Portugali ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2005–2009

31

2006/C 082/9

Nõukogu arvamus — 14. märts 2006 — Küprose ajakohastatud lähenemisprogrammi 2005–2009 kohta

36

2006/C 082/0

Nõukogu arvamus, — 14. märts 2006, — Leedu ajakohastatud lähenemisprogrammi 2005–2008 kohta

40

2006/C 082/1

Nõukogu arvamus, — 14 märts 2006, — Malta ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta, 2005–2008

44

2006/C 082/2

Nõukogu arvamus — Poola ajakohastatud lähenemisprogrammi 2005–2008 kohta — 14. märts 2006

48

2006/C 082/3

Nõukogu arvamus, — 14. märts 2006, — Ühendkuningriigi ajakohastatud lähenemisprogrammi 2005/06-2010/11 kohta

52

Komisjon

2006/C 082/4

Euro vahetuskurss

57

2006/C 082/5

Koondumise teatise tühistamine (Toimik nr COMP/M.4162 — Merck/Schering) (
  1
  )

1

58

2006/C 082/6

Teavitamiskord — tehnilised eeskirjad (
  1
  )

1

59

2006/C 082/7

Venemaalt pärit räni impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osalise vahepealse läbivaatamise algatamise teadaanne

64

2006/C 082/8

Liikmesriikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 68/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist koolitusabi suhtes (
  1
  )

1

66

2006/C 082/9

Riigiabi — Itaalia — Riigiabi nr C 34/2005 (ex N 113/2005) — Legge Regionale nr 17/2004 art. 60 — Regione Sicilia — Kutse märkuste esitamiseks Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 88 lõige 2 kohaselt (
  1
  )

1

71

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Teave

Nõukogu

| 5.4.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 82/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 82/1

---

NÕUKOGU ARVAMUS,

14. märts 2006,

Kreeka ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2005–2008

(2006/C 82/01)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta (1), eriti selle artikli 5 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| (1) | Nõukogu vaatas läbi 14. märtsil 2006. aastal Kreeka ajakohastatud stabiilsusprogrammi ajavahemikuks 2005–2008. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu vaatas läbi 14. märtsil 2006. aastal Kreeka ajakohastatud stabiilsusprogrammi ajavahemikuks 2005–2008.

| (2) | Viimasel kümnendil on tänu tootlikkuse jõudsale kasvule Kreeka SKT reaalkasv olnud keskmiselt 3,5 %, mis on üks suuremaid ELis. Jätkusuutlik suur kasv on viinud arvestatava tegeliku lähenemiseni, millega kaasneb THHI inflatsiooni suur vähenemine, kuid mis siiski jääb oluliselt kõrgemaks ELi keskmisest, ja suurenev võlgnevus välismaailma suhtes. Hoolimata kiirest majanduskasvust jäi valitsemissektori puudujääk keskmiselt märkimisväärselt üle 5 % SKTst ja jõudis 2004. aastal 6,6 %le SKTst. Koos märkimisväärsete eelarveväliste rahastamisvahenditega aitas see kaasa avaliku sektori võla suurenemisele, mis on viimase kümne aasta jooksul olnud kuni 110 % SKTst või üle selle. |
| --- | --- |

(2)

Viimasel kümnendil on tänu tootlikkuse jõudsale kasvule Kreeka SKT reaalkasv olnud keskmiselt 3,5 %, mis on üks suuremaid ELis. Jätkusuutlik suur kasv on viinud arvestatava tegeliku lähenemiseni, millega kaasneb THHI inflatsiooni suur vähenemine, kuid mis siiski jääb oluliselt kõrgemaks ELi keskmisest, ja suurenev võlgnevus välismaailma suhtes. Hoolimata kiirest majanduskasvust jäi valitsemissektori puudujääk keskmiselt märkimisväärselt üle 5 % SKTst ja jõudis 2004. aastal 6,6 %le SKTst. Koos märkimisväärsete eelarveväliste rahastamisvahenditega aitas see kaasa avaliku sektori võla suurenemisele, mis on viimase kümne aasta jooksul olnud kuni 110 % SKTst või üle selle.

| (3) | 5. juulil 2004 leidis nõukogu, et Kreekal on ülemäärane eelarvepuudujääk. 17. veebruaril 2005 otsustas nõukogu EÜ asutamislepingu artikli 104 lõike 9 alusel nõuda Kreekalt ülemäärase puudujäägi parandamist 2006. aastaks. Selle otsuse aluseks oleva komisjoni talituste 2004. aasta sügisprognoosi kohaselt pidi puudujääk 2004. aastal jõudma 5,5 %ni SKTst. Oma 6. aprilli 2005. aasta arvamuses 2005. aasta märtsi parandatud ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2004–2007 kutsus nõukogu Kreekat üles rakendama püsivaid meetmeid, et parandada ülemäärane puudujääk hiljemalt 2006. aastaks, vähendada tsükliliselt kohandatud puudujääki vähemalt 0,5 % võrra SKTst alates 2007. aastast, tagada kiirem võla vähendamine, viima ellu heakskiidetud pensionireformid, et tagada riigi rahanduse jätkusuutlikkus ja veelgi parandada valitsemissektori andmete kogumist ja esitamist. |
| --- | --- |

(3)

5. juulil 2004 leidis nõukogu, et Kreekal on ülemäärane eelarvepuudujääk. 17. veebruaril 2005 otsustas nõukogu EÜ asutamislepingu artikli 104 lõike 9 alusel nõuda Kreekalt ülemäärase puudujäägi parandamist 2006. aastaks. Selle otsuse aluseks oleva komisjoni talituste 2004. aasta sügisprognoosi kohaselt pidi puudujääk 2004. aastal jõudma 5,5 %ni SKTst. Oma 6. aprilli 2005. aasta arvamuses 2005. aasta märtsi parandatud ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2004–2007 kutsus nõukogu Kreekat üles rakendama püsivaid meetmeid, et parandada ülemäärane puudujääk hiljemalt 2006. aastaks, vähendada tsükliliselt kohandatud puudujääki vähemalt 0,5 % võrra SKTst alates 2007. aastast, tagada kiirem võla vähendamine, viima ellu heakskiidetud pensionireformid, et tagada riigi rahanduse jätkusuutlikkus ja veelgi parandada valitsemissektori andmete kogumist ja esitamist.

| (4) | Ajakohastatud programmis prognoositakse 2005. aasta puudujäägiks 4,3 % SKTst, (2) mis on võrreldav komisjoni talituste 2005. aasta sügisprognoosis ja eelmises ajakohastatud programmis prognoositud 3,7 %ga SKTst. See erinevus peegeldab peamiselt 2005. aasta septembris läbi vaadatud 2002.–2004. aasta puudujäägitulemuste ülekanduvaid mõjusid, mille tõttu oli 2004. aasta ülevaadatud puudujäägiks 6,6 % SKTst, lisaks sisaldasid komisjoni talituste 2005. aasta sügisprognoosid ühekordseid tulusid väljakuulutatud väärtpaberistamistehingust, mis ei ole aset leidnud. |
| --- | --- |

(4)

Ajakohastatud programmis prognoositakse 2005. aasta puudujäägiks 4,3 % SKTst, (2) mis on võrreldav komisjoni talituste 2005. aasta sügisprognoosis ja eelmises ajakohastatud programmis prognoositud 3,7 %ga SKTst. See erinevus peegeldab peamiselt 2005. aasta septembris läbi vaadatud 2002.–2004. aasta puudujäägitulemuste ülekanduvaid mõjusid, mille tõttu oli 2004. aasta ülevaadatud puudujäägiks 6,6 % SKTst, lisaks sisaldasid komisjoni talituste 2005. aasta sügisprognoosid ühekordseid tulusid väljakuulutatud väärtpaberistamistehingust, mis ei ole aset leidnud.

| (5) | Ajakohastatud programm esitati 21. detsembril 2005, mis oli kolm nädalat pärast stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi käsitlevas uues tegevusjuhendis sätestatud tähtaega. Programmis järgitakse üldjoontes uue tegevusjuhendiga kehtestatud stabiilsus- ja lähenemisprogrammide näidisstruktuuri ja andmeesitusnõudeid (3). |
| --- | --- |

(5)

Ajakohastatud programm esitati 21. detsembril 2005, mis oli kolm nädalat pärast stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi käsitlevas uues tegevusjuhendis sätestatud tähtaega. Programmis järgitakse üldjoontes uue tegevusjuhendiga kehtestatud stabiilsus- ja lähenemisprogrammide näidisstruktuuri ja andmeesitusnõudeid (3).

| (6) | Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis kavandatakse SKT reaalkasvu suurenemist 3,6 %lt 2005. aastal keskmiselt 3,9 %le ülejäänud programmiperioodi jooksul. Praegu kättesaadava teabe põhjal tundub stsenaarium põhinevat soodsatel kasvuprognoosidel, keskmise pikkusega perioodi kasvuprognoos tundub olevat suur, viidates suhteliselt kõrgele potentsiaalse SKT kasvu prognoosile. Programmi prognoosid on realistlikud. |
| --- | --- |

(6)

Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis kavandatakse SKT reaalkasvu suurenemist 3,6 %lt 2005. aastal keskmiselt 3,9 %le ülejäänud programmiperioodi jooksul. Praegu kättesaadava teabe põhjal tundub stsenaarium põhinevat soodsatel kasvuprognoosidel, keskmise pikkusega perioodi kasvuprognoos tundub olevat suur, viidates suhteliselt kõrgele potentsiaalse SKT kasvu prognoosile. Programmi prognoosid on realistlikud.

| (7) | Ajakohastatud programmi eelarvestrateegia eesmärk on puudujäägi viimine allapoole puudujäägiläve 3 % SKTst 2006. aastaks, kooskõlas nõukogu teatisega asutamislepingu artikli 104 lõike 9 alusel, ning eelarve tasakaalustamine, et saavutada tasakaalus eelarve. Eelarve kohandamine on kavandatud programmi algusaastatele. Puudujääk väheneb 4,3 %lt SKTst 2005. aastal 2,6 %le 2006. aastal ja seejärel 1,7 %le 2008. aastal. Esmase ülejäägi ajaline areng on samasugune, see paraneb 0,9 %lt SKTst 2,8 %le. Kavandatud kohandamine saavutatakse nii tänu suurematele maksutuludele kui ka kulude vähendamisele (intressimaksed ja avaliku sektori tarbimine). aastaks kavandatakse ühekordseid tulusid väärtuses 0,6 % SKTst. Soodne makromajanduslik stsenaarium selgitab osaliselt asjaolu, et võrreldes eelmise ajakohastatud programmiga on käesolevas programmis kohandamine kavandatud programmi algusaastatele. |
| --- | --- |

(7)

Ajakohastatud programmi eelarvestrateegia eesmärk on puudujäägi viimine allapoole puudujäägiläve 3 % SKTst 2006. aastaks, kooskõlas nõukogu teatisega asutamislepingu artikli 104 lõike 9 alusel, ning eelarve tasakaalustamine, et saavutada tasakaalus eelarve. Eelarve kohandamine on kavandatud programmi algusaastatele. Puudujääk väheneb 4,3 %lt SKTst 2005. aastal 2,6 %le 2006. aastal ja seejärel 1,7 %le 2008. aastal. Esmase ülejäägi ajaline areng on samasugune, see paraneb 0,9 %lt SKTst 2,8 %le. Kavandatud kohandamine saavutatakse nii tänu suurematele maksutuludele kui ka kulude vähendamisele (intressimaksed ja avaliku sektori tarbimine). aastaks kavandatakse ühekordseid tulusid väärtuses 0,6 % SKTst. Soodne makromajanduslik stsenaarium selgitab osaliselt asjaolu, et võrreldes eelmise ajakohastatud programmiga on käesolevas programmis kohandamine kavandatud programmi algusaastatele.

| (8) | Komisjoni talituste poolt programmi alusel vastavalt ühiselt kokkulepitud metoodikale tehtud arvutuste kohaselt peaks struktuurne tasakaal (valitsemissektori eelarve tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) kavakohaselt paranema - 4,8 % lt SKTst 2005. aastal - 2,4 % le SKTst 2008. aastal, tuues kaasa vähenemise ligikaudu 0,6 % aastas. Ajakohastatud programmis seatakse vastavalt stabiilsuse ja kasvu paktile keskmise pikkusega perioodi selgeks eesmärgiks tasakaalus struktuurne eelarveseisund, kuid seda ei kavandata saavutada 2008. aastaks. Kuna programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärk on alammäärast (milleks on hinnanguliselt - 1,25 % SKTst) ambitsioonikam, peaks selle saavutamine täitma ka kindlusvaru tagamise eesmärgi ülemäärase puudujäägi esinemise puhuks. Stabiilsusprogrammi keskmise pikkusega perioodi eesmärk on praeguse hinnangu kohaselt asjakohane, sest see mahub stabiilsuse ja kasvu pakti ning tegevusjuhendiga euroala riikide ja ERM II liikmesriikidele ette nähtud vahemikku ning peegeldab õigesti võlasuhet ja potentsiaalset keskmist SKT kasvu pikaajalises plaanis. |
| --- | --- |

(8)

Komisjoni talituste poolt programmi alusel vastavalt ühiselt kokkulepitud metoodikale tehtud arvutuste kohaselt peaks struktuurne tasakaal (valitsemissektori eelarve tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) kavakohaselt paranema - 4,8 % lt SKTst 2005. aastal - 2,4 % le SKTst 2008. aastal, tuues kaasa vähenemise ligikaudu 0,6 % aastas. Ajakohastatud programmis seatakse vastavalt stabiilsuse ja kasvu paktile keskmise pikkusega perioodi selgeks eesmärgiks tasakaalus struktuurne eelarveseisund, kuid seda ei kavandata saavutada 2008. aastaks. Kuna programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärk on alammäärast (milleks on hinnanguliselt - 1,25 % SKTst) ambitsioonikam, peaks selle saavutamine täitma ka kindlusvaru tagamise eesmärgi ülemäärase puudujäägi esinemise puhuks. Stabiilsusprogrammi keskmise pikkusega perioodi eesmärk on praeguse hinnangu kohaselt asjakohane, sest see mahub stabiilsuse ja kasvu pakti ning tegevusjuhendiga euroala riikide ja ERM II liikmesriikidele ette nähtud vahemikku ning peegeldab õigesti võlasuhet ja potentsiaalset keskmist SKT kasvu pikaajalises plaanis.

| (9) | Eelarve tulemus võib olla programmis kavandatust halvem. Soodsa makromajandusliku stsenaariumiga kaasneb riske ja puuduvad andmed programmi lõpuaastateks kavandatud meetmete kohta. Lisaks on Eurostatiga veel selgitamata küsimusi (sotsiaalkindlustusfondide ja kohalike omavalitsuste hinnanguline ülejääk), mis võivad kaasa tuua 2005. aasta puudujäägiandmete märkimisväärse korrigeerimise ülespoole, mis toob kaasa ülekanduvad mõjud 2006. aastaks ja pärast seda. Lisaks pole Eurostat veel klassifitseerinud 2006. aastaks kavandatud ühekordseid meetmeid puudujääki vähendavateks. |
| --- | --- |

(9)

Eelarve tulemus võib olla programmis kavandatust halvem. Soodsa makromajandusliku stsenaariumiga kaasneb riske ja puuduvad andmed programmi lõpuaastateks kavandatud meetmete kohta. Lisaks on Eurostatiga veel selgitamata küsimusi (sotsiaalkindlustusfondide ja kohalike omavalitsuste hinnanguline ülejääk), mis võivad kaasa tuua 2005. aasta puudujäägiandmete märkimisväärse korrigeerimise ülespoole, mis toob kaasa ülekanduvad mõjud 2006. aastaks ja pärast seda. Lisaks pole Eurostat veel klassifitseerinud 2006. aastaks kavandatud ühekordseid meetmeid puudujääki vähendavateks.

| (10) | Arvestades praegusi andmeid ja eespool nimetatud riske, on Kreeka üldjoontes õigel teel, et parandada ülemäärane puudujääk nõukogu poolt 2006. aastaks seatud tähtajaks. 2005. aasta kavandatav puudujääk on kooskõlas 2005. aasta eelarve range täitmisega, 2006. aasta eelarve eesmärgiks on puudujääk 2,6 % SKTst. Kuna see hõlmab ühekordseid tulusid väärtuses 0,6 % SKTst, ei parane ülemäärane puudujääk 2006. aastal püsivalt. Kuid struktuurne kohandamine 2006. aastal on siiski üle nõukogu sätestatud alammäära 0,6 % SKTst. aastal on kohandamine siiski alla 0,5 % SKTst ja Kreekas peaks jätkuvalt valitsema majanduslikult head ajad. Komisjoni talituste poolt programmi alusel vastavalt ühiselt kokkulepitud metoodikale tehtud arvutuste kohaselt ei jää tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal programmiperioodi jooksul tõenäoliselt alammäära piiresse. |
| --- | --- |

(10)

Arvestades praegusi andmeid ja eespool nimetatud riske, on Kreeka üldjoontes õigel teel, et parandada ülemäärane puudujääk nõukogu poolt 2006. aastaks seatud tähtajaks. 2005. aasta kavandatav puudujääk on kooskõlas 2005. aasta eelarve range täitmisega, 2006. aasta eelarve eesmärgiks on puudujääk 2,6 % SKTst. Kuna see hõlmab ühekordseid tulusid väärtuses 0,6 % SKTst, ei parane ülemäärane puudujääk 2006. aastal püsivalt. Kuid struktuurne kohandamine 2006. aastal on siiski üle nõukogu sätestatud alammäära 0,6 % SKTst. aastal on kohandamine siiski alla 0,5 % SKTst ja Kreekas peaks jätkuvalt valitsema majanduslikult head ajad. Komisjoni talituste poolt programmi alusel vastavalt ühiselt kokkulepitud metoodikale tehtud arvutuste kohaselt ei jää tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal programmiperioodi jooksul tõenäoliselt alammäära piiresse.

| (11) | Võla suhe on 2005. aastal jõudnud hinnanguliselt 108 % ni SKTsse, mis on üle asutamislepingus sätestatud kontrollväärtusest 60 % SKTst. Programmis prognoositakse võla suhte vähenemist rohkem kui 11 protsendipunkti võrra programmiperioodi jooksul, peamiselt tänu esmase ülejäägi prognoositud paranemisele ja võlga suurendavate tehingute vähenemisele. Võla suhte areng ei pruugi olla nii soodne, kui prognoositud, võttes arvesse 1) eespool nimetatud eelarve eesmärkide riske; 2) ebakindlust seoses varude muutuste kohandamisega, mis on senini olnud pigem suur ja põhiliselt võlga suurendav. Käesolevat riskihinnangut silmas pidades tundub võla suhe kontrollväärtuse suunas piisavalt vähenevat. |
| --- | --- |

(11)

Võla suhe on 2005. aastal jõudnud hinnanguliselt 108 % ni SKTsse, mis on üle asutamislepingus sätestatud kontrollväärtusest 60 % SKTst. Programmis prognoositakse võla suhte vähenemist rohkem kui 11 protsendipunkti võrra programmiperioodi jooksul, peamiselt tänu esmase ülejäägi prognoositud paranemisele ja võlga suurendavate tehingute vähenemisele. Võla suhte areng ei pruugi olla nii soodne, kui prognoositud, võttes arvesse 1) eespool nimetatud eelarve eesmärkide riske; 2) ebakindlust seoses varude muutuste kohandamisega, mis on senini olnud pigem suur ja põhiliselt võlga suurendav. Käesolevat riskihinnangut silmas pidades tundub võla suhe kontrollväärtuse suunas piisavalt vähenevat.

| (12) | Kreeka riigi rahanduse jätkusuutlikkusega (4) seotud riskid on suured, arvestades vananeva elanikkonnaga kaasnevate eelarvekulude prognoosi. Võla suhe on hetkel ELi suurim ja prognooside kohaselt peaks see jääma väga kõrgele tasemele kogu prognoosidega hõlmatud ajavahemiku jooksul kuni 2050. aastani. Seepärast tuleb keskmise pikkusega perioodil riigi rahandust rangelt tasakaalustada ja tugevdada eelarveseisundit ka edaspidi, et vähendada riske riigi rahanduse jätkusuutlikkusele. Samas eeldatakse, et prognoositav valitsemissektori kulude kasv, eelkõige pensionikulude kasv prognoosiperioodi jooksul, tekitab suure koormuse riigi rahandusele. Selle jaoks on vaja vastuvõetud meetmeid otsustavalt rakendada ning kavandada ja ellu viia uusi struktuurireforme, eelkõige pensionide vallas, et vähendada riske riigi rahanduse jätkusuutlikkusele. |
| --- | --- |

(12)

Kreeka riigi rahanduse jätkusuutlikkusega (4) seotud riskid on suured, arvestades vananeva elanikkonnaga kaasnevate eelarvekulude prognoosi. Võla suhe on hetkel ELi suurim ja prognooside kohaselt peaks see jääma väga kõrgele tasemele kogu prognoosidega hõlmatud ajavahemiku jooksul kuni 2050. aastani. Seepärast tuleb keskmise pikkusega perioodil riigi rahandust rangelt tasakaalustada ja tugevdada eelarveseisundit ka edaspidi, et vähendada riske riigi rahanduse jätkusuutlikkusele. Samas eeldatakse, et prognoositav valitsemissektori kulude kasv, eelkõige pensionikulude kasv prognoosiperioodi jooksul, tekitab suure koormuse riigi rahandusele. Selle jaoks on vaja vastuvõetud meetmeid otsustavalt rakendada ning kavandada ja ellu viia uusi struktuurireforme, eelkõige pensionide vallas, et vähendada riske riigi rahanduse jätkusuutlikkusele.

| (13) | Riigi rahanduse valdkonnas kavandatud meetmed on üldiselt kooskõlas 2005.—2008. aasta integreeritud suunistes sisalduvate majanduspoliitika üldsuunistega. Eelkõige on programm kooskõlas suunisega, mis nõuab i) majandusliku stabiilsuse tagamist; ii) majandusliku ja rahandusliku jätkusuutlikkuse kindlustamist ja iii) majanduskasvule ja tööhõivele orienteeritud vahendite tõhusat eraldamist. Kuid meetmed pensionisüsteemiga seotud oluliste probleemidega tegelemiseks on tulevase sotsiaalkokkuleppe ootuses edasi lükatud. |
| --- | --- |

(13)

Riigi rahanduse valdkonnas kavandatud meetmed on üldiselt kooskõlas 2005.—2008. aasta integreeritud suunistes sisalduvate majanduspoliitika üldsuunistega. Eelkõige on programm kooskõlas suunisega, mis nõuab i) majandusliku stabiilsuse tagamist; ii) majandusliku ja rahandusliku jätkusuutlikkuse kindlustamist ja iii) majanduskasvule ja tööhõivele orienteeritud vahendite tõhusat eraldamist. Kuid meetmed pensionisüsteemiga seotud oluliste probleemidega tegelemiseks on tulevase sotsiaalkokkuleppe ootuses edasi lükatud.

| (14) | Kreeka riiklikus reformiprogrammis, mis esitati 15. oktoobril 2005 tööhõivet ja majanduskasvu käsitleva uuendatud Lissaboni strateegia kontekstis, on välja toodud järgmised riigi rahandust märkimisväärselt mõjutavad tegurid: i) riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus; ii) tööhõive ja haridus; iii) ärikeskkond ja konkurents; ning iv) teadus- ja arendustegevus ja innovatsioon. Riikliku reformiprogrammi mõju riigi rahandusele kajastub täielikult ajakohastatud programmis. Stabiilsusprogrammis riigi rahanduse valdkonnas kavandatud meetmed on üldiselt kooskõlas riiklikus reformiprogrammis ettenähtud meetmetega. Eelkõige esitatakse programmis muu hulgas meetmed ettevõtte tulumaksu vähendamiseks 25 % ni 2007. aastaks, et võidelda maksudest kõrvalehoidumise vastu, reformida omandi maksustamist ja ratsionaliseerida tervishoiukulutusi. |
| --- | --- |

(14)

Kreeka riiklikus reformiprogrammis, mis esitati 15. oktoobril 2005 tööhõivet ja majanduskasvu käsitleva uuendatud Lissaboni strateegia kontekstis, on välja toodud järgmised riigi rahandust märkimisväärselt mõjutavad tegurid: i) riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus; ii) tööhõive ja haridus; iii) ärikeskkond ja konkurents; ning iv) teadus- ja arendustegevus ja innovatsioon. Riikliku reformiprogrammi mõju riigi rahandusele kajastub täielikult ajakohastatud programmis. Stabiilsusprogrammis riigi rahanduse valdkonnas kavandatud meetmed on üldiselt kooskõlas riiklikus reformiprogrammis ettenähtud meetmetega. Eelkõige esitatakse programmis muu hulgas meetmed ettevõtte tulumaksu vähendamiseks 25 % ni 2007. aastaks, et võidelda maksudest kõrvalehoidumise vastu, reformida omandi maksustamist ja ratsionaliseerida tervishoiukulutusi.

Eespool toodud hinnangu valguses tervitab nõukogu seni tehtud jõupingutusi ja valitsuse seatud prioriteeti, milleks on puudujäägi püsiv vähendamine. Nõukogu märgib, et üldiselt on programmi strateegia piisav, et parandada ülemäärane puudujääk 2006. aastaks, juhul kui kavandatud kohandamine täies ulatuses ellu viiakse ja olenevalt sellest, kuidas kavandatud puudujääke mõjutab asjaolu, et andmeid võidakse statistiliselt veelgi korrigeerida. Nõukogu 17. veebruaril 2005. aastal antud soovituste valguses peaks Kreeka asutamislepingu artikli 104 lõike 9 alusel:

| i) | rakendama vajalikke alalisi meetmeid, mis viivad ülemäärase eelarvepuudujäägi parandamisele hiljemalt 2006. aastaks; |
| --- | --- |

i)

rakendama vajalikke alalisi meetmeid, mis viivad ülemäärase eelarvepuudujäägi parandamisele hiljemalt 2006. aastaks;

| ii) | püüdlema jätkuvalt struktuurse puudujäägi vähendamise poole, et saavutada programmis esitatud keskmise pikkusega perioodi eesmärk, kasutades esmaste kulutuste vähendamiseks ära praegu Kreekas valitsevat majanduse tõusuaega; |
| --- | --- |

ii)

püüdlema jätkuvalt struktuurse puudujäägi vähendamise poole, et saavutada programmis esitatud keskmise pikkusega perioodi eesmärk, kasutades esmaste kulutuste vähendamiseks ära praegu Kreekas valitsevat majanduse tõusuaega;

| iii) | suurendama jõupingutusi, et kindlaks teha ja kontrollida lisaks netolaenudele ka teisi tegureid, mis mõjutavad laenumäära muutumist, eesmärgiga tagada võla suhte piisav vähenemine ja kontrollväärtuseni jõudmine rahuldavas tempos; |
| --- | --- |

iii)

suurendama jõupingutusi, et kindlaks teha ja kontrollida lisaks netolaenudele ka teisi tegureid, mis mõjutavad laenumäära muutumist, eesmärgiga tagada võla suhte piisav vähenemine ja kontrollväärtuseni jõudmine rahuldavas tempos;

| iv) | kontrollima riiklikke pensionikulusid, rangelt ellu viima heakskiidetud pensionireforme ning struktuurireforme, et tagada riigi rahanduse jätkusuutlikkus; |
| --- | --- |

iv)

kontrollima riiklikke pensionikulusid, rangelt ellu viima heakskiidetud pensionireforme ning struktuurireforme, et tagada riigi rahanduse jätkusuutlikkus;

| v) | veelgi parandama riigi rahandust käsitlevate andmete kogumist ja töötlust, eelkõige tõhustades mehhanisme, mis tagavad eelarveandmete ja eelkõige sotsiaalkindlustusandmete kiire ja korrektse esitamise. |
| --- | --- |

v)

veelgi parandama riigi rahandust käsitlevate andmete kogumist ja töötlust, eelkõige tõhustades mehhanisme, mis tagavad eelarveandmete ja eelkõige sotsiaalkindlustusandmete kiire ja korrektse esitamise.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reaalne SKT
  (muutus, %) | SP dets 2005 | 4,7 | 3,6 | 3,8 | 3,8 | 4,0 |
| KOM nov 2005 | 4,7 | 3,5 | 3,4 | 3,4 | puudub |
| SP märts 2005 | 4,2 | 2,9 | 3,0 | 3,0 | puudub |
| THHI inflatsioon
  (%) | SP dets 2005 | 3,0 | 3,5 | 3,2 | 3,0 | 2,7 |
| KOM nov 2005 | 3,1 | 3,5 | 3,1 | 3,0 | puudub |
| SP märts 2005 | 3,0 | puudub | puudub | puudub | puudub |
| SKT lõhe
  (% potentsiaalsest SKTst) | SP dets 2005 (5) | 1,4 | 1,1 | 1,1 | 1,1 | 1,5 |
| KOM nov 2005 (9) | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 2,2 | puudub |
| SP märts 2005 (5) | 2,1 | 1,6 | 1,5 | 1,5 | puudub |
| Valitsemissektori eelarve tasakaal
  (% SKTst) | SP dets 2005 | – 6,6 | – 4,3 | – 2,6 | – 2,3 | – 1,7 |
| KOM nov 2005 | – 6,6 | – 3,7 | – 3,8 | – 3,8 | puudub |
| SP märts 2005 | – 6,1 | – 3,7 | – 2,9 | – 2,4 | puudub |
| Eelarve esmane tasakaal
  (% SKTst) | SP dets 2005 | – 0,9 | 0,9 | 2,3 | 2,4 | 2,8 |
| KOM nov 2005 | – 0,9 | 1,7 | 1,2 | 0,9 | puudub |
| SP märts 2005 | – 0,4 | 1,8 | 2,7 | 3,3 | puudub |
| Tsükliliselt kohandatud tasakaal
  (% SKTst) | SP dets 2005 (5) | – 7,2 | – 4,8 | – 3,1 | – 2,8 | – 2,4 |
| KOM nov 2005 | – 7,5 | – 4,5 | – 4,6 | – 4,8 | puudub |
| SP märts 2005 (5) | – 7,0 | – 4,4 | – 3,5 | – 3,0 | puudub |
| Struktuurne tasakaal (6)

  (% SKTst) | SP dets 2005 (7) | – 7,2 | – 4,8 | – 3,7 | – 2,8 | – 2,4 |
| KOM nov 2005 (8) | – 7,5 | – 5,3 | – 4,6 | – 4,8 | puudub |
| SP märts 2005 | – 7,0 | – 4,4 | – 3,5 | – 3,0 | puudub |
| Valitsemissektori koguvõlg
  (% SKTst) | SP dets 2005 | 109,3 | 107,9 | 104,8 | 101,1 | 96,8 |
| KOM nov 2005 | 109,3 | 107,9 | 106,8 | 106 | puudub |
| SP märts 2005 | 110,5 | 109,5 | 107,2 | 104,7 | puudub |
| Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused |

2004

2005

2006

2007

2008

Reaalne SKT

(muutus, %)

SP dets 2005

4,7

3,6

3,8

3,8

4,0

KOM nov 2005

4,7

3,5

3,4

3,4

puudub

SP märts 2005

4,2

2,9

3,0

3,0

puudub

THHI inflatsioon

(%)

SP dets 2005

3,0

3,5

3,2

3,0

2,7

KOM nov 2005

3,1

3,5

3,1

3,0

puudub

SP märts 2005

3,0

puudub

puudub

puudub

puudub

SKT lõhe

(% potentsiaalsest SKTst)

SP dets 2005 (5)

1,4

1,1

1,1

1,1

1,5

KOM nov 2005 (9)

2,0

2,0

2,0

2,2

puudub

SP märts 2005 (5)

2,1

1,6

1,5

1,5

puudub

Valitsemissektori eelarve tasakaal

(% SKTst)

SP dets 2005

– 6,6

– 4,3

– 2,6

– 2,3

– 1,7

KOM nov 2005

– 6,6

– 3,7

– 3,8

– 3,8

puudub

SP märts 2005

– 6,1

– 3,7

– 2,9

– 2,4

puudub

Eelarve esmane tasakaal

(% SKTst)

SP dets 2005

– 0,9

0,9

2,3

2,4

2,8

KOM nov 2005

– 0,9

1,7

1,2

0,9

puudub

SP märts 2005

– 0,4

1,8

2,7

3,3

puudub

Tsükliliselt kohandatud tasakaal

(% SKTst)

SP dets 2005 (5)

– 7,2

– 4,8

– 3,1

– 2,8

– 2,4

KOM nov 2005

– 7,5

– 4,5

– 4,6

– 4,8

puudub

SP märts 2005 (5)

– 7,0

– 4,4

– 3,5

– 3,0

puudub

Struktuurne tasakaal (6)

(% SKTst)

SP dets 2005 (7)

– 7,2

– 4,8

– 3,7

– 2,8

– 2,4

KOM nov 2005 (8)

– 7,5

– 5,3

– 4,6

– 4,8

puudub

SP märts 2005

– 7,0

– 4,4

– 3,5

– 3,0

puudub

Valitsemissektori koguvõlg

(% SKTst)

SP dets 2005

109,3

107,9

104,8

101,1

96,8

KOM nov 2005

109,3

107,9

106,8

106

puudub

SP märts 2005

110,5

109,5

107,2

104,7

puudub

Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Dokumendid, millele on käesolevas tekstis viidatud, on kättesaadavad veebisaidil:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Näitaja ei sisalda 0,3 % SKTst (512 miljonit eurot), mis võrdub Euroopa Regionaalarengu Fondist hüvitatud summadega. Kuna tegemist on tõesti ühekordse kulutusega, ei mõjutaks see mingil viisil 2005. aasta eelarve täitmist ega 2006.–2008. aasta kohandamiskava.

(3)  Programmis on kohustuslikes andmetes üks puudus (vahetuskursid on esitatud euro kursina USA dollari suhtes nominaalse efektiivse vahetuskursi asemel) ning selles ei ole esitatud kõiki uue tegevusjuhendiga nõutavaid vabatahtlikke andmeid. .

(4)  Pikaajalist jätkusuutlikkust käsitlevad üksikasjad on esitatud komisjoni talituste poolt koostatud tehnilises hinnangus programmile. Hinnang avaldatakse veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(5)  Komisjoni talituste arvutused programmis sisalduva teabe alusel.

(6)  Tsükliliselt kohandatud tasakaal (nagu eelmistes ridades), välja arvatud ühekordsed ja ajutised meetmed.

(7)  Programmis esitatud ühekordsed ja muud ajutised meetmed (0,6% SKTst 2006. aastal).

(8)  Ühekordsed ja muud ajutised meetmed vastavalt komisjoni talituste 2005. aasta sügisprognoosile (0,8% SKTst 2005. aastal).

(9)  Vastavalt prognoositud potentsiaalsele kasvule, mis on 3,2% aastaks 2004, 3,5% aastaks 2005, 3,4% aastaks 2006 ja 3,2% aastaks 2007.

Allikas:

Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused

---

| 5.4.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 82/6 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 82/6

---

NÕUKOGU ARVAMUS

Saksamaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi 2005-2009 kohta

14. märts 2006

(2006/C 82/02)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta (1) eriti selle artikli 5 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| (1) | Nõukogu vaatas 14. märtsil 2006 läbi Saksamaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu vaatas 14. märtsil 2006 läbi Saksamaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi.

| (2) | Saksamaa SKT on viimasel kümnel aastal kasvanud 1,4 % aastas, mis on euroala keskmisest üle poole protsendipunkti madalam. Selle aja jooksul on kasvupotentsiaal pidevalt langenud. Samal ajal kui hoogne eksporditegevus on kasvu toetanud, on loid sisenõudlus seda pidurdanud. Kümnendi algul pikaks ajaks seiskunud nõudlus ja reaalne SKT tõusid lühiajaliselt 2000. ja 2004. aastal, kuid langesid seejärel uuesti. Kuna uusi töökohti loodi vähe, tõusis töötus 9,5 %le tööjõulisest elanikkonnast. 2005. aastal ületas valitsemissektori eelarvepuudujääk neljandat aastat järjest kontrollväärtust, milleks on asutamislepingus sätestatud 3 % SKTst. Kui 1991. aastal oli riigivõlg umbes 40 % SKTst, siis alates 2002. aastast on see ületanud asutamislepingus ettenähtud kontrollväärtust ehk 60 % SKTst. |
| --- | --- |

(2)

Saksamaa SKT on viimasel kümnel aastal kasvanud 1,4 % aastas, mis on euroala keskmisest üle poole protsendipunkti madalam. Selle aja jooksul on kasvupotentsiaal pidevalt langenud. Samal ajal kui hoogne eksporditegevus on kasvu toetanud, on loid sisenõudlus seda pidurdanud. Kümnendi algul pikaks ajaks seiskunud nõudlus ja reaalne SKT tõusid lühiajaliselt 2000. ja 2004. aastal, kuid langesid seejärel uuesti. Kuna uusi töökohti loodi vähe, tõusis töötus 9,5 %le tööjõulisest elanikkonnast. 2005. aastal ületas valitsemissektori eelarvepuudujääk neljandat aastat järjest kontrollväärtust, milleks on asutamislepingus sätestatud 3 % SKTst. Kui 1991. aastal oli riigivõlg umbes 40 % SKTst, siis alates 2002. aastast on see ületanud asutamislepingus ettenähtud kontrollväärtust ehk 60 % SKTst.

| (3) | 21. jaanuaril 2003 otsustas nõukogu, et Saksamaal on ülemäärane eelarvepuudujääk ja soovitas artikli 104 lõike 7 alusel puudujäägi 2004. aastaks korrigeerida. Nõukogule 2004. aasta detsembris edastatud teatises “Saksamaa ja Prantsusmaa olukord seoses nende ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusest tulenevate kohustustega pärast Euroopa Kohtu otsust” järeldas komisjon, et puudujäägi korrigeerimise asjakohane tähtaeg võiks olla 2005. aasta. Nõukogu nõustus selle seisukohaga 2005. aasta jaanuaris. Nõukogu otsustas 14. märtsil 2006 saata Saksamaale artikli 104 lõike 9 kohase teate, et viimane võtaks 2007. aastaks ülemäärase eelarvepuudujäägi osas meetmeid olukorra parandamiseks. Oma 17. veebruari 2005. aasta arvamuses detsembris 2004 saadud ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2004 — 2008 kutsus nõukogu Saksamaad üles: tegema kõik vajaliku ülemäärase puudujäägi korrigeerimiseks 2005. aastal; kohandama 2005. aastale järgnevatel aastatel oma eelarvet ja võtma vajalikud struktuurimeetmed tasakaalulähedase eelarveseisundi saavutamiseks programmiperioodi lõpuks; ning jätkama struktuurireforme, et veelgi parandada riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust, eriti selles osas, mis puudutab tervishoiusüsteemi. |
| --- | --- |

(3)

21. jaanuaril 2003 otsustas nõukogu, et Saksamaal on ülemäärane eelarvepuudujääk ja soovitas artikli 104 lõike 7 alusel puudujäägi 2004. aastaks korrigeerida. Nõukogule 2004. aasta detsembris edastatud teatises “Saksamaa ja Prantsusmaa olukord seoses nende ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusest tulenevate kohustustega pärast Euroopa Kohtu otsust” järeldas komisjon, et puudujäägi korrigeerimise asjakohane tähtaeg võiks olla 2005. aasta. Nõukogu nõustus selle seisukohaga 2005. aasta jaanuaris. Nõukogu otsustas 14. märtsil 2006 saata Saksamaale artikli 104 lõike 9 kohase teate, et viimane võtaks 2007. aastaks ülemäärase eelarvepuudujäägi osas meetmeid olukorra parandamiseks. Oma 17. veebruari 2005. aasta arvamuses detsembris 2004 saadud ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2004 — 2008 kutsus nõukogu Saksamaad üles: tegema kõik vajaliku ülemäärase puudujäägi korrigeerimiseks 2005. aastal; kohandama 2005. aastale järgnevatel aastatel oma eelarvet ja võtma vajalikud struktuurimeetmed tasakaalulähedase eelarveseisundi saavutamiseks programmiperioodi lõpuks; ning jätkama struktuurireforme, et veelgi parandada riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust, eriti selles osas, mis puudutab tervishoiusüsteemi.

| (4) | Vastavalt Eurostati andmetele oli Saksamaa valitsemissektori eelarvepuudujääk 2005. aastal 3,3 % SKTst. Need andmed põhinevad Saksamaa esialgsel teatel, mille Saksamaa esitas nõukogu määruse (EÜ) nr 3605/93 kohaselt komisjonile 24. veebruaril 2006. Eelmises ajakohastatud stabiilsusprogrammis oli 2005. aasta puhul võetud eesmärgiks 2,9 % SKTst. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt Eurostati andmetele oli Saksamaa valitsemissektori eelarvepuudujääk 2005. aastal 3,3 % SKTst. Need andmed põhinevad Saksamaa esialgsel teatel, mille Saksamaa esitas nõukogu määruse (EÜ) nr 3605/93 kohaselt komisjonile 24. veebruaril 2006. Eelmises ajakohastatud stabiilsusprogrammis oli 2005. aasta puhul võetud eesmärgiks 2,9 % SKTst.

| (5) | Saksamaa esitas ajakohastatud stabiilsusprogrammi 22. veebruaril 2006. Stabiilsusprogramm hõlmab ajavahemikku 2005–2009. Programmis on üldiselt järgitud uue tegevusjuhendiga kehtestatud stabiilsus- ja lähenemisprogrammide näidisstruktuuri (2). |
| --- | --- |

(5)

Saksamaa esitas ajakohastatud stabiilsusprogrammi 22. veebruaril 2006. Stabiilsusprogramm hõlmab ajavahemikku 2005–2009. Programmis on üldiselt järgitud uue tegevusjuhendiga kehtestatud stabiilsus- ja lähenemisprogrammide näidisstruktuuri (2).

| (6) | Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis kavandatakse tänu sisenõudluse elavnemisele SKT reaalkasvu tõusu 0,9 %lt 2005. aastal 1,4 %le 2006. aastal. 2007. aastal peaks kasv aeglustuma 1 %le, kuid pärast seda peaks see jälle tõusma, andes 2005.–2009. aasta keskmiseks kasvuks 1,5 %. Selline kasvuprognoos tuleneb uue valitsuskoalitsiooni poolt kokkulepitud poliitilisest suunast. Olemasolevate andmete põhjal tundub võrdlusstsenaarium usutavana, kuid programmiperioodi viimaste aastate osas on ehk veidi liiga optimistlik. Programmi inflatsiooniprognoos tundub realistlik. |
| --- | --- |

(6)

Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis kavandatakse tänu sisenõudluse elavnemisele SKT reaalkasvu tõusu 0,9 %lt 2005. aastal 1,4 %le 2006. aastal. 2007. aastal peaks kasv aeglustuma 1 %le, kuid pärast seda peaks see jälle tõusma, andes 2005.–2009. aasta keskmiseks kasvuks 1,5 %. Selline kasvuprognoos tuleneb uue valitsuskoalitsiooni poolt kokkulepitud poliitilisest suunast. Olemasolevate andmete põhjal tundub võrdlusstsenaarium usutavana, kuid programmiperioodi viimaste aastate osas on ehk veidi liiga optimistlik. Programmi inflatsiooniprognoos tundub realistlik.

| (7) | Stabiilsusprogrammis esitatud keskmise pikkusega perioodi eelarvestrateegia peamine eesmärk on tagada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus. Selle saavutamiseks nähakse programmis ette jätkata eelarve tasakaalustamist ja luua samal ajal majanduskasvuks ja töökohtade loomiseks paremad tingimused. Ülemäärane eelarvepuudujääk on kavas parandada 2007. aastaks. 2006 ja 2007. aastaks prognoositakse ajakohastatud programmis nominaalpuudujäägiks vastavalt 3,3 % ja 2,5 % SKTst. Eeldatakse, et seejärel langeb puudujääk 0,5 protsendipunkti võrra SKTst aastas ja jõuab 2009. aastal tasemeni 1,5 % SKTst. Eelarve kohandamine on nii tulu- kui ka kulupõhine. Eelarve tasakaalustamise strateegia peamiseks vahendiks peetakse programmis sotsiaalkulutuste piiramist. Tulude poolel tasakaalustab maksutulude osakaalu suurenemine üldjoontes sotsiaalkindlustusmaksete osakaalu vähenemist. Riiklike investeeringute osakaal SKTst peaks jääma samaks. Võrreldes eelmise ajakohastatud programmiga on kohandamiskava üldjoontes samaks jäänud. Ent igaks aastaks prognoositav puudujääk on eelmises ajakohastatud programmis ettenähtust ümardatuna 0,5 protsendipunkti võrra suurem ja 2006. aastal veelgi ulatuslikum. |
| --- | --- |

(7)

Stabiilsusprogrammis esitatud keskmise pikkusega perioodi eelarvestrateegia peamine eesmärk on tagada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus. Selle saavutamiseks nähakse programmis ette jätkata eelarve tasakaalustamist ja luua samal ajal majanduskasvuks ja töökohtade loomiseks paremad tingimused. Ülemäärane eelarvepuudujääk on kavas parandada 2007. aastaks. 2006 ja 2007. aastaks prognoositakse ajakohastatud programmis nominaalpuudujäägiks vastavalt 3,3 % ja 2,5 % SKTst. Eeldatakse, et seejärel langeb puudujääk 0,5 protsendipunkti võrra SKTst aastas ja jõuab 2009. aastal tasemeni 1,5 % SKTst. Eelarve kohandamine on nii tulu- kui ka kulupõhine. Eelarve tasakaalustamise strateegia peamiseks vahendiks peetakse programmis sotsiaalkulutuste piiramist. Tulude poolel tasakaalustab maksutulude osakaalu suurenemine üldjoontes sotsiaalkindlustusmaksete osakaalu vähenemist. Riiklike investeeringute osakaal SKTst peaks jääma samaks. Võrreldes eelmise ajakohastatud programmiga on kohandamiskava üldjoontes samaks jäänud. Ent igaks aastaks prognoositav puudujääk on eelmises ajakohastatud programmis ettenähtust ümardatuna 0,5 protsendipunkti võrra suurem ja 2006. aastal veelgi ulatuslikum.

| (8) | Ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimine 2007. aastaks toob vastavalt programmile kaasa struktuurse tasakaalu (st eelarve tsükliliselt kohandatud tasakaalu ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) paranemise aastatel 2005–2007 kumulatiivselt rohkem kui ühe protsendipunkti võrra aastas, kontsentreerumisega 2007. aastale. Programmiperioodi jooksul on struktuurset tasakaalu ühiselt kokkulepitud arvestusmeetodi kohaselt kavas parandada keskmiselt 0,5 % SKTst aastas, kuigi 2008. ja 2009. aastal veidi vähem. Programmi keskmise pikkuse perioodi eesmärk on saavutada struktuurselt tasakaalus eelarveseisund, kuid seda ei peeta programmiperioodi jooksul veel võimalikuks. Kuna eesmärk on alammäärast ambitsioonikam (eeldatavalt umbes 1,75 %line puudujääk SKTst), peaks selle saavutamine täitma ka kindlusvaru tagamise eesmärgi ülemäärase puudujäägi tekke korral. Programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärk mahub stabiilsuse ja kasvu pakti ning tegevusjuhendiga euroala ja vahetuskursimehhanismi ERM II liikmesriikidele ette nähtud vahemikku ning see on veidi ambitsioonikam, kui võiks eeldada pikaajalises plaanis võlasuhet ja potentsiaalset keskmist SKT kasvu arvestades. |
| --- | --- |

(8)

Ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimine 2007. aastaks toob vastavalt programmile kaasa struktuurse tasakaalu (st eelarve tsükliliselt kohandatud tasakaalu ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) paranemise aastatel 2005–2007 kumulatiivselt rohkem kui ühe protsendipunkti võrra aastas, kontsentreerumisega 2007. aastale. Programmiperioodi jooksul on struktuurset tasakaalu ühiselt kokkulepitud arvestusmeetodi kohaselt kavas parandada keskmiselt 0,5 % SKTst aastas, kuigi 2008. ja 2009. aastal veidi vähem. Programmi keskmise pikkuse perioodi eesmärk on saavutada struktuurselt tasakaalus eelarveseisund, kuid seda ei peeta programmiperioodi jooksul veel võimalikuks. Kuna eesmärk on alammäärast ambitsioonikam (eeldatavalt umbes 1,75 %line puudujääk SKTst), peaks selle saavutamine täitma ka kindlusvaru tagamise eesmärgi ülemäärase puudujäägi tekke korral. Programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärk mahub stabiilsuse ja kasvu pakti ning tegevusjuhendiga euroala ja vahetuskursimehhanismi ERM II liikmesriikidele ette nähtud vahemikku ning see on veidi ambitsioonikam, kui võiks eeldada pikaajalises plaanis võlasuhet ja potentsiaalset keskmist SKT kasvu arvestades.

| (9) | Ollakse arvamusel, et 2006. aastal on eelarve tulemus seda ohustavate tegurite eest kaitstud. Alates 2007. aastast võib aga eelarve tulemus olla programmis kavandatust halvem. Sotsiaalkulutuste piiramine, mille kõiki üksikasju ei ole programmis esitatud, kuid mis peaks eelarve kohandamisele otsustaval määral kaasa aitama, sõltub programmi rangest elluviimisest. Sotsiaalkulutused on üks peamisi põhjusi, miks programmides kavandatud eelarvealaseid eesmärke ei ole suudetud täita. Kui sotsiaalkindlustusmaksete määra alandamine viiakse täielikult ellu, nagu programmis ette nähtud, kuid kuludes ei saavutata vastavaid kärpeid, satub eelarvealaste eesmärkide täitmine ohtu. Lisaks võivad puudujäägid majanduskasvus tuua kaasa tulude puudujäägi, mida võib olla raske täiendavate kärbetega kompenseerida, et pidada kinni eelarve puudujäägi vähendamise kavast. Samuti kavandatakse programmis reformida 2008. aastaks ettevõtte tulumaks ning korraldada ümber ravi- ja hoolduskindlustus, mis — juhul, kui seda ei rahastata täielikult nagu programmis ette nähtud — avaldaks lühemas perspektiivis puudujäägile negatiivset mõju. |
| --- | --- |

(9)

Ollakse arvamusel, et 2006. aastal on eelarve tulemus seda ohustavate tegurite eest kaitstud. Alates 2007. aastast võib aga eelarve tulemus olla programmis kavandatust halvem. Sotsiaalkulutuste piiramine, mille kõiki üksikasju ei ole programmis esitatud, kuid mis peaks eelarve kohandamisele otsustaval määral kaasa aitama, sõltub programmi rangest elluviimisest. Sotsiaalkulutused on üks peamisi põhjusi, miks programmides kavandatud eelarvealaseid eesmärke ei ole suudetud täita. Kui sotsiaalkindlustusmaksete määra alandamine viiakse täielikult ellu, nagu programmis ette nähtud, kuid kuludes ei saavutata vastavaid kärpeid, satub eelarvealaste eesmärkide täitmine ohtu. Lisaks võivad puudujäägid majanduskasvus tuua kaasa tulude puudujäägi, mida võib olla raske täiendavate kärbetega kompenseerida, et pidada kinni eelarve puudujäägi vähendamise kavast. Samuti kavandatakse programmis reformida 2008. aastaks ettevõtte tulumaks ning korraldada ümber ravi- ja hoolduskindlustus, mis — juhul, kui seda ei rahastata täielikult nagu programmis ette nähtud — avaldaks lühemas perspektiivis puudujäägile negatiivset mõju.

| (10) | Neid ohte arvesse võttes näivad programmi eelarvepõhimõtted piisavad, et tagada eelarvepuudujäägi parandamine 2007. aastaks. Need põhimõtted ei paku siiski kuni programmiperioodi eelviimase aastani piisavat kindlusvaru, et välistada tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral puudujäägiläve 3 % SKTst ületamine. Ülemäärase eelarvepuudujäägi parandamisele järgnevatel aastatel on programmis esitatud kohandamine programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärgi suunas üldiselt kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga, mis sätestab, et euroala ja vahetuskursimehhanismi ERM II liikmesriikidel peab struktuurne tasakaal paranema vähemalt 0,5 % SKTst aastas ning et kohandamine peab olema suurem majanduse tõusuaegadel ning võib majanduse langusaegadel olla väiksem. |
| --- | --- |

(10)

Neid ohte arvesse võttes näivad programmi eelarvepõhimõtted piisavad, et tagada eelarvepuudujäägi parandamine 2007. aastaks. Need põhimõtted ei paku siiski kuni programmiperioodi eelviimase aastani piisavat kindlusvaru, et välistada tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral puudujäägiläve 3 % SKTst ületamine. Ülemäärase eelarvepuudujäägi parandamisele järgnevatel aastatel on programmis esitatud kohandamine programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärgi suunas üldiselt kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga, mis sätestab, et euroala ja vahetuskursimehhanismi ERM II liikmesriikidel peab struktuurne tasakaal paranema vähemalt 0,5 % SKTst aastas ning et kohandamine peab olema suurem majanduse tõusuaegadel ning võib majanduse langusaegadel olla väiksem.

| (11) | 2005. aastal hinnati võla suhet 67,5 %le SKTst, mis on üle asutamislepingus sätestatud kontrollväärtuse 60 % SKTst. Programmis prognoositakse, et võla suhe tõuseb 2006. aastal ümardatult 69 %le SKTst ja langeb seejärel programmiperioodi lõpuks 67 %le SKTst. Võla suhte vähenemine võib olla programmis prognoositust vähem soodne, arvestades eespool nimetatud ohte eelarvealastele eesmärkidele. Seda riskihinnangut arvestades ei pruugi võla suhe kontrollväärtuse suunas piisavalt väheneda. |
| --- | --- |

(11)

2005. aastal hinnati võla suhet 67,5 %le SKTst, mis on üle asutamislepingus sätestatud kontrollväärtuse 60 % SKTst. Programmis prognoositakse, et võla suhe tõuseb 2006. aastal ümardatult 69 %le SKTst ja langeb seejärel programmiperioodi lõpuks 67 %le SKTst. Võla suhte vähenemine võib olla programmis prognoositust vähem soodne, arvestades eespool nimetatud ohte eelarvealastele eesmärkidele. Seda riskihinnangut arvestades ei pruugi võla suhe kontrollväärtuse suunas piisavalt väheneda.

| (12) | Saksamaa rahanduse jätkusuutlikkusega seotud ohtude taset hinnatakse keskmiseks, arvestades elanikkonna vananemisega kaasnevate eelarvekulude prognoose (3). Viimastel aastatel elluviidud struktuurireformid, eelkõige pensionireform, on aidanud piirata riiklike kulutuste edasist tõusu. Kuna riigi koguvõlg ulatub praegu üle asutamislepingus ettenähtud kontrollväärtuse, milleks on 60 % SKTst, ja struktuurne puudujääk on suur, tuleb programmiperioodi jooksul eelarve tasakaalustamise strateegiast rangelt kinni pidada, et vähendada ohtu pikaajalisele jätkusuutlikkusele. |
| --- | --- |

(12)

Saksamaa rahanduse jätkusuutlikkusega seotud ohtude taset hinnatakse keskmiseks, arvestades elanikkonna vananemisega kaasnevate eelarvekulude prognoose (3). Viimastel aastatel elluviidud struktuurireformid, eelkõige pensionireform, on aidanud piirata riiklike kulutuste edasist tõusu. Kuna riigi koguvõlg ulatub praegu üle asutamislepingus ettenähtud kontrollväärtuse, milleks on 60 % SKTst, ja struktuurne puudujääk on suur, tuleb programmiperioodi jooksul eelarve tasakaalustamise strateegiast rangelt kinni pidada, et vähendada ohtu pikaajalisele jätkusuutlikkusele.

| (13) | Riigi rahanduse valdkonnas kavandatud meetmed on üldiselt kooskõlas 2005.–2008. aasta integreeritud suunistes sisalduvate majanduspoliitika üldsuunistega. Eelkõige on Saksamaal kavas rakendada arvukaid struktuurireforme, et parandada riigi rahanduse jätkusuutlikkust keskmise pikkusega ja pikas perspektiivis. Kui sotsiaalkindlustusmaksetega seotud kulusid piiratakse, nagu programmis kavandatud, on vastavalt Lissaboni strateegiale võimalik suurendada selliste riiklike kulutuste osakaalu, mis soodustavad majanduskasvu. |
| --- | --- |

(13)

Riigi rahanduse valdkonnas kavandatud meetmed on üldiselt kooskõlas 2005.–2008. aasta integreeritud suunistes sisalduvate majanduspoliitika üldsuunistega. Eelkõige on Saksamaal kavas rakendada arvukaid struktuurireforme, et parandada riigi rahanduse jätkusuutlikkust keskmise pikkusega ja pikas perspektiivis. Kui sotsiaalkindlustusmaksetega seotud kulusid piiratakse, nagu programmis kavandatud, on vastavalt Lissaboni strateegiale võimalik suurendada selliste riiklike kulutuste osakaalu, mis soodustavad majanduskasvu.

| (14) | Saksamaa riiklikus reformiprogrammis, mis esitati 7. detsembril 2005 tööhõivet ja majanduskasvu käsitleva uuendatud Lissaboni strateegia kontekstis, on püstitatud kuus põhilist prioriteeti: teadmistepõhine ühiskond, turu toimimine ja konkurentsivõime, ettevõtluskeskkond, riigi rahanduse jätkusuutlikkus (sealhulgas majanduskasvu ja sotsiaalkindlustussüsteemi jätkusuutlikkus), ökoloogiline uuendustegevus ja tööturu ümberkorraldamine. Stabiilsusprogrammiga riigi rahanduse valdkonnas kavandatud meetmed on üldiselt kooskõlas riiklikus reformiprogrammis ettenähtud meetmetega. Riiklikus reformiprogrammis sätestatud meetmete mõju eelarvele kajastub üldjoontes stabiilsusprogrammi eelarveprognoosides. Stabiilsusprogrammis, kus on sätestatud riiklik reformiprogramm, nähakse föderaalsüsteemi ümberkorraldamise raames ette võimalus määrata stabiilsuse ja kasvu pakti rikkumise korral teatavate eeskirjade järgi kõikidele valitsustasanditele karistusi. See võimalus on kavas kanda Saksamaa Liitvabariigi põhiseadusesse. |
| --- | --- |

(14)

Saksamaa riiklikus reformiprogrammis, mis esitati 7. detsembril 2005 tööhõivet ja majanduskasvu käsitleva uuendatud Lissaboni strateegia kontekstis, on püstitatud kuus põhilist prioriteeti: teadmistepõhine ühiskond, turu toimimine ja konkurentsivõime, ettevõtluskeskkond, riigi rahanduse jätkusuutlikkus (sealhulgas majanduskasvu ja sotsiaalkindlustussüsteemi jätkusuutlikkus), ökoloogiline uuendustegevus ja tööturu ümberkorraldamine. Stabiilsusprogrammiga riigi rahanduse valdkonnas kavandatud meetmed on üldiselt kooskõlas riiklikus reformiprogrammis ettenähtud meetmetega. Riiklikus reformiprogrammis sätestatud meetmete mõju eelarvele kajastub üldjoontes stabiilsusprogrammi eelarveprognoosides. Stabiilsusprogrammis, kus on sätestatud riiklik reformiprogramm, nähakse föderaalsüsteemi ümberkorraldamise raames ette võimalus määrata stabiilsuse ja kasvu pakti rikkumise korral teatavate eeskirjade järgi kõikidele valitsustasanditele karistusi. See võimalus on kavas kanda Saksamaa Liitvabariigi põhiseadusesse.

Eespool esitatud hinnangut silmas pidades tervitab nõukogu valitsuse otsust muuta programmis esitatud eelarve tasakaalustamine prioriteediks, kuid märgib samal ajal, et eelarvealaste eesmärkide ja riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse saavutamisega on seotud ohud. Võttes arvesse oma 14. märtsi 2006 otsust, mis on tehtud asutamislepingu artikli 104 lõike 9 alusel, kutsub nõukogu Saksamaad üles võtma järgmised meetmed:

| — | tagama kavandatud kumulatiivse struktuurse kohanduse elluviimise aastatel 2006 ja 2007, mille suurus oleks vähemalt üks protsendipunkt aastas, ja mille tulemusel valitsemissektori eelarvepuudujääk langeks hiljemalt 2007. aastal kindlalt ja püsivalt alla 3 % SKTst; |
| --- | --- |

—

tagama kavandatud kumulatiivse struktuurse kohanduse elluviimise aastatel 2006 ja 2007, mille suurus oleks vähemalt üks protsendipunkt aastas, ja mille tulemusel valitsemissektori eelarvepuudujääk langeks hiljemalt 2007. aastal kindlalt ja püsivalt alla 3 % SKTst;

| — | saavutama kiiresti keskmise pikkusega perioodi eelarvealased eesmärgid, vähendades pärast ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimist struktuurset puudujääki vähemalt 0,5 protsendipunkti võrra aastas, eelkõige rangelt rakendades kavandatud kulupiiranguid, et alandada sotsiaalkindlustusmaksete määra soovitud ulatuses, ja tagades, et ettevõtte tulumaksu ümberkorraldamine ei ohusta eelarve tasakaalustamist; |
| --- | --- |

—

saavutama kiiresti keskmise pikkusega perioodi eelarvealased eesmärgid, vähendades pärast ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimist struktuurset puudujääki vähemalt 0,5 protsendipunkti võrra aastas, eelkõige rangelt rakendades kavandatud kulupiiranguid, et alandada sotsiaalkindlustusmaksete määra soovitud ulatuses, ja tagades, et ettevõtte tulumaksu ümberkorraldamine ei ohusta eelarve tasakaalustamist;

| — | viima ellu plaanid reformida eelarve raamtingimuste parandamiseks föderaalset süsteemi ja aidata sellega kaasa eelarvealaste eesmärkide saavutamisele kõigil valitsemise tasanditel. |
| --- | --- |

—

viima ellu plaanid reformida eelarve raamtingimuste parandamiseks föderaalset süsteemi ja aidata sellega kaasa eelarvealaste eesmärkide saavutamisele kõigil valitsemise tasanditel.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reaalne SKT
  (muutus, %) | SP veebr 2006 | 1,6 | 0,9 | 1,5 | 1 | 1,75 | 1,75 |
| KOM nov 2005 (9) | 1,6 | 0,8 | 1,2 | 1,6 | — | — |
| SP dets 2004 | 1,8 | 1,7 | 1,75 | 2 | — | — |
| ÜTHI inflatsioon
  (%) | SP veebr 2006 | — | — | — | — | — | — |
| KOM nov 2005 | 1,8 | 2,0 | 1,6 | 1,1 | — | — |
| SP dets 2004 | — | — | — | — | — | — |
| SKT lõhe
  (% potentsiaalsest SKTst) | SP veebr 2006 (4) | – 0,6 | – 0,9 | – 0,7 | – 1,1 | – 0,7 | – 0,4 |
| KOM nov 2005 (8) | – 0,6 | – 0,9 | – 0,8 | – 0,4 | — | — |
| SP dets 2004 (4) | – 1,2 | – 0,9 | – 0,7 | – 0,3 | – 0,0 | — |
| Valitsemissektori eelarve tasakaal
  (% SKTst) | SP veebr 2006 | – 3,7 | – 3,3 | – 3,3 | – 2,5 | – 2 | – 1,5 |
| KOM nov 2005 | – 3,7 | – 3,9 | – 3,7 | – 3,3 | — | — |
| SP dets 2004 | – 3,75 | – 2,9 | – 2,5 | – 2 | – 1,5 | — |
| Esmane tasakaal
  (% SKTst) | SP veebr 2006 | – 0,8 | – 0,5 | – 0,5 | 0,5 | 1,25 | 1,5 |
| KOM nov 2005 | – 0,8 | – 0,9 | – 0,9 | – 0,4 | — | — |
| SP dets 2004 | – 0,5 | 0 | 0,5 | 1,5 | 2 | — |
| Tsükliliselt kohandatud tasakaal
  (% SKTst) | SP veebr 2006 (4) | – 3,4 | – 2,9 | – 2,9 | – 1,8 | – 1,5 | – 1,1 |
| KOM nov 2005 | – 3,3 | – 3,2 | – 3,2 | – 3,0 | — | — |
| SP dets 2004 (4) | – 3,0 | – 2,4 | – 1,9 | – 1,6 | – 1,3 | — |
| Struktuurne tasakaal (5)

  (% SKTst) | SP veebr 2006 (6) | – 3,4 | – 3,0 | – 2,9 | – 1,8 | – 1,5 | – 1,1 |
| KOM nov 2005 (7) | – 3,3 | – 3,2 | – 3,2 | – 3,0 | — | — |
| SP dets 2004 | — | — | — | — | — | — |
| Valitsemissektori koguvõlg
  (% SKTst) | SP veebr 2006 | 65,5 | 67,5 | 69 | 68,5 | 68 | 67 |
| KOM nov 2005 (10) | 66,4 | 68,6 | 70,0 | 71,4 | — | — |
| SP dets 2004 | 65,5 | 66 | 66 | 65,5 | 65 | — |
| stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoosid (KOM), mis on koostatud enne uue valitsuse ametisseasumist 2005. aasta novembris ja kehtivad eeldusel, et eelarvepoliitika ei muutu; komisjoni talituste arvutused. |

2004

2005

2006

2007

2008

2009

Reaalne SKT

(muutus, %)

SP veebr 2006

1,6

0,9

1,5

1

1,75

1,75

KOM nov 2005 (9)

1,6

0,8

1,2

1,6

—

—

SP dets 2004

1,8

1,7

1,75

2

—

—

ÜTHI inflatsioon

(%)

SP veebr 2006

—

—

—

—

—

—

KOM nov 2005

1,8

2,0

1,6

1,1

—

—

SP dets 2004

—

—

—

—

—

—

SKT lõhe

(% potentsiaalsest SKTst)

SP veebr 2006 (4)

– 0,6

– 0,9

– 0,7

– 1,1

– 0,7

– 0,4

KOM nov 2005 (8)

– 0,6

– 0,9

– 0,8

– 0,4

—

—

SP dets 2004 (4)

– 1,2

– 0,9

– 0,7

– 0,3

– 0,0

—

Valitsemissektori eelarve tasakaal

(% SKTst)

SP veebr 2006

– 3,7

– 3,3

– 3,3

– 2,5

– 2

– 1,5

KOM nov 2005

– 3,7

– 3,9

– 3,7

– 3,3

—

—

SP dets 2004

– 3,75

– 2,9

– 2,5

– 2

– 1,5

—

Esmane tasakaal

(% SKTst)

SP veebr 2006

– 0,8

– 0,5

– 0,5

0,5

1,25

1,5

KOM nov 2005

– 0,8

– 0,9

– 0,9

– 0,4

—

—

SP dets 2004

– 0,5

0

0,5

1,5

2

—

Tsükliliselt kohandatud tasakaal

(% SKTst)

SP veebr 2006 (4)

– 3,4

– 2,9

– 2,9

– 1,8

– 1,5

– 1,1

KOM nov 2005

– 3,3

– 3,2

– 3,2

– 3,0

—

—

SP dets 2004 (4)

– 3,0

– 2,4

– 1,9

– 1,6

– 1,3

—

Struktuurne tasakaal (5)

(% SKTst)

SP veebr 2006 (6)

– 3,4

– 3,0

– 2,9

– 1,8

– 1,5

– 1,1

KOM nov 2005 (7)

– 3,3

– 3,2

– 3,2

– 3,0

—

—

SP dets 2004

—

—

—

—

—

—

Valitsemissektori koguvõlg

(% SKTst)

SP veebr 2006

65,5

67,5

69

68,5

68

67

KOM nov 2005 (10)

66,4

68,6

70,0

71,4

—

—

SP dets 2004

65,5

66

66

65,5

65

—

stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoosid (KOM), mis on koostatud enne uue valitsuse ametisseasumist 2005. aasta novembris ja kehtivad eeldusel, et eelarvepoliitika ei muutu; komisjoni talituste arvutused.

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1 Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Dokumendid, millele on käesolevas tekstis viidatud, on kättesaadavad veebisaidil

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Nagu eelmistel aastatel, nii sisaldab ka seekordne ajakohastatud programm ainult ümardatud andmeid ja mõnel juhul perioodi keskmisi programmiperioodi lõpuaastate kohta. Kohustuslikud andmed on lünklikud ja esitatud ei ole kõik uue tegevusjuhendiga ettenähtud valikulised andmed (eelkõige puuduvad andmed töötuse, valdkonnasisese eelarvetasakaalu ja maksutulude jaotumise kohta).

(3)  Üksikasjad pikaajalise jätkusuutlikkuse kohta on esitatud komisjoni talituste tehnilises hinnangus programmile, mis avaldatakse veebileheküljel

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(4)  Komisjoni talituste arvutused programmis sisalduva teabe alusel.

(5)  Tsükliliselt kohandatud tasakaal (nagu eelmistes ridades), välja arvatud ühekordsed ja ajutised meetmed.

(6)  Programmis esitatud ühekordsed ja muud ajutised meetmed (0,1 % SKTst 2005. aastal).

(7)  Komisjoni talituste 2005. aasta sügise prognoosides sisalduvad ühekordsed ja muud ajutised meetmed.

(8)  Kooskõlas prognoositava potentsiaalse kasvuga 1,1 %, 1,1 %, 1,1 % ja 1,2 % vastavalt aastatel 2004–2007.

(9)  Esialgsete hinnangute alusel oli 2005. aasta majanduskasv 0,9 %. Komisjoni talituste 21. veebruaril 2006 esitatud vaheprognoosis hinnatakse 2006. aasta majanduskasvuks 1,5 %.

(10)  Suhtarvu saamiseks kasutati SKT andmeid koos kaudselt mõõdetavate finantsvahendusteenuste (FISIM) arvutamise varasema meetodiga, mille tõttu tulemused ei ole otseselt võrreldavad.

Allikas:

stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoosid (KOM), mis on koostatud enne uue valitsuse ametisseasumist 2005. aasta novembris ja kehtivad eeldusel, et eelarvepoliitika ei muutu; komisjoni talituste arvutused.

---

| 5.4.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 82/10 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 82/10

---

NÕUKOGU ARVAMUS

14. märts 2006

Hispaania ajakohastatud stabiilsusprogrammi 2005–2008 kohta

(2006/C 82/03)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| (1) | Nõukogu vaatas 14. märtsil 2006 läbi Hispaania ajakohastatud stabiilsusprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2005–2008. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu vaatas 14. märtsil 2006 läbi Hispaania ajakohastatud stabiilsusprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2005–2008.

| (2) | Hispaanias on SKT reaalkasv keskmiselt 3,5 % aastas ning see on viimase kümne aasta üks suurimaid ELis. Töökohtade loomine kasvas 3,25 % võrra aastas ning see oli kiire majanduskasvu aluseks. Kuid Hispaania on jäänud euroala keskmisest maha tootlikkuse kasvu osas (0,5 %, euroalal 1 %). Kuigi ÜTHI inflatsioon langes 2004. aastal peaaegu 3 %ni SKTst, on see üle euroala keskmise. Oma peamistest (kaubandus)partneritest kõrgem inflatsioon ja madalam tootlikkuse kasv on tinginud konkurentsivõime languse, mis koos sisenõudluse kiire kasvuga põhjustavad välismaailma ees suuremat võlgnevust, mis jõudis 2005. aastal puudujäägini 6,5 % SKTst. Eelarve tasakaalustamine alates 1990ndate aastate teisest poolest on aidanud kaasa selliste suundumuste ohjeldamisele. |
| --- | --- |

(2)

Hispaanias on SKT reaalkasv keskmiselt 3,5 % aastas ning see on viimase kümne aasta üks suurimaid ELis. Töökohtade loomine kasvas 3,25 % võrra aastas ning see oli kiire majanduskasvu aluseks. Kuid Hispaania on jäänud euroala keskmisest maha tootlikkuse kasvu osas (0,5 %, euroalal 1 %). Kuigi ÜTHI inflatsioon langes 2004. aastal peaaegu 3 %ni SKTst, on see üle euroala keskmise. Oma peamistest (kaubandus)partneritest kõrgem inflatsioon ja madalam tootlikkuse kasv on tinginud konkurentsivõime languse, mis koos sisenõudluse kiire kasvuga põhjustavad välismaailma ees suuremat võlgnevust, mis jõudis 2005. aastal puudujäägini 6,5 % SKTst. Eelarve tasakaalustamine alates 1990ndate aastate teisest poolest on aidanud kaasa selliste suundumuste ohjeldamisele.

| (3) | Oma 8. märtsi 2005. aasta arvamuses eelmise ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta, mis hõlmas samuti ajavahemikku 2004–2008, kutsus nõukogu Hispaaniat üles võtma meetmeid mittejätkusuutlike arengusuundade tekke vältimiseks, eelkõige soovitati reformida põhjalikult pensionisüsteemi, viimaks osamaksed ja pensionid suuremasse omavahelisse sõltuvusse. |
| --- | --- |

(3)

Oma 8. märtsi 2005. aasta arvamuses eelmise ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta, mis hõlmas samuti ajavahemikku 2004–2008, kutsus nõukogu Hispaaniat üles võtma meetmeid mittejätkusuutlike arengusuundade tekke vältimiseks, eelkõige soovitati reformida põhjalikult pensionisüsteemi, viimaks osamaksed ja pensionid suuremasse omavahelisse sõltuvusse.

| (4) | Mis puudutab eelarve täitmist 2005. aastal, siis valitsemissektori eelarve ülejääk oli hinnanguliselt 1 % SKTst, kusjuures komisjoni talituste sügisprognoosis oli see 0,2 % ja eelmises ajakohastatud programmis 0,1 % SKTst. 2005. aasta eesmärk ületati tänu oodatust suurematele tuludele ning keskvalitsuse kulude ülemmäärast peetakse ilmselt kinni. |
| --- | --- |

(4)

Mis puudutab eelarve täitmist 2005. aastal, siis valitsemissektori eelarve ülejääk oli hinnanguliselt 1 % SKTst, kusjuures komisjoni talituste sügisprognoosis oli see 0,2 % ja eelmises ajakohastatud programmis 0,1 % SKTst. 2005. aasta eesmärk ületati tänu oodatust suurematele tuludele ning keskvalitsuse kulude ülemmäärast peetakse ilmselt kinni.

| (5) | Uues programmis on üldiselt järgitud uues tegevusjuhendis sätestatud stabiilsus- ja lähenemisprogrammide näidisstruktuuri ja andmeesitusnõudeid (2). Ajakohastatud stabiilsusprogramm esitati neli nädalat pärast tegevusjuhendis sätestatud tähtaega, milleks oli 1. detsember. |
| --- | --- |

(5)

Uues programmis on üldiselt järgitud uues tegevusjuhendis sätestatud stabiilsus- ja lähenemisprogrammide näidisstruktuuri ja andmeesitusnõudeid (2). Ajakohastatud stabiilsusprogramm esitati neli nädalat pärast tegevusjuhendis sätestatud tähtaega, milleks oli 1. detsember.

| (6) | Prognoositav SKT kasv on programmiperioodi jooksul ligikaudu 3,25 %. Prognoosi kohaselt peaks SKTd toetama sisenõudlus, kuigi era- ja avaliku sektori tarbimine ning elamuehitus eeldatavasti vähenevad. Eeldatavasti vähenevad välissektori negatiivsed mõjud ning välisnetolaenud kasvavad prognooside kohaselt veelgi, ulatudes 2008. aastaks üle 8 % SKTst. Inflatsioon peaks vähema 3,5 %lt 2005. aastal 2,25 %le 2008. aastal. Komisjoni talituste 2005. aasta sügisprognoosi kohaselt on see makromajanduslik stsenaarium usutav, kuigi välissektori negatiivne mõju majanduskasvule võib olla suurem ning tuua seega kaasa välisseisundi kiirema halvenemise, samuti võib inflatsioon olla kõrgem. |
| --- | --- |

(6)

Prognoositav SKT kasv on programmiperioodi jooksul ligikaudu 3,25 %. Prognoosi kohaselt peaks SKTd toetama sisenõudlus, kuigi era- ja avaliku sektori tarbimine ning elamuehitus eeldatavasti vähenevad. Eeldatavasti vähenevad välissektori negatiivsed mõjud ning välisnetolaenud kasvavad prognooside kohaselt veelgi, ulatudes 2008. aastaks üle 8 % SKTst. Inflatsioon peaks vähema 3,5 %lt 2005. aastal 2,25 %le 2008. aastal. Komisjoni talituste 2005. aasta sügisprognoosi kohaselt on see makromajanduslik stsenaarium usutav, kuigi välissektori negatiivne mõju majanduskasvule võib olla suurem ning tuua seega kaasa välisseisundi kiirema halvenemise, samuti võib inflatsioon olla kõrgem.

| (7) | Ajakohastatud programmi eesmärk on i) säilitada kooskõlas käimasoleva eelarvestabiilsuse alaste õigusaktide reformiga eelarvestabiilsus kogu majandustsükli jooksul, ii) seada prioriteediks tootlikud riiklikud kulutused ja riigi rahanduse kvaliteedi tõstmisele suunatud tegevused ning iii) tagada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus, mis on vajalik sotsiaalkulutuste tõhususe ja jätkusuutlikkuse tagamiseks. Kavandatakse, et valitsemissektori eelarve ülejääk väheneb 1 %lt SKTst 2005. aastal ligikaudu 0,5 %le 2008. aastal. Esmase ülejäägi ajaline areng on sarnane, vähenedes 2,75 %lt 2005. aastal 2 %le 2008. aastal. Samas kui teatavaks tehtud, kuid täpselt määratlemata otseste maksude reform vähendaks maksulaekumisi 0,5 % võrra SKTst kogu programmiperioodi jooksul, peaksid kulutused jääma praktiliselt samaks. Eelmises ajakohastatud programmis prognoositi väiksemat kuid kasvavat ülejääki. Kahe ajakohastatud programmi erinevus seisneb 2004. aasta oluliselt väiksemas puudujäägis võrreldes aasta varem prognoosituga ja ülekandemõjudes kogu programmiperioodi jooksul. |
| --- | --- |

(7)

Ajakohastatud programmi eesmärk on i) säilitada kooskõlas käimasoleva eelarvestabiilsuse alaste õigusaktide reformiga eelarvestabiilsus kogu majandustsükli jooksul, ii) seada prioriteediks tootlikud riiklikud kulutused ja riigi rahanduse kvaliteedi tõstmisele suunatud tegevused ning iii) tagada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus, mis on vajalik sotsiaalkulutuste tõhususe ja jätkusuutlikkuse tagamiseks. Kavandatakse, et valitsemissektori eelarve ülejääk väheneb 1 %lt SKTst 2005. aastal ligikaudu 0,5 %le 2008. aastal. Esmase ülejäägi ajaline areng on sarnane, vähenedes 2,75 %lt 2005. aastal 2 %le 2008. aastal. Samas kui teatavaks tehtud, kuid täpselt määratlemata otseste maksude reform vähendaks maksulaekumisi 0,5 % võrra SKTst kogu programmiperioodi jooksul, peaksid kulutused jääma praktiliselt samaks. Eelmises ajakohastatud programmis prognoositi väiksemat kuid kasvavat ülejääki. Kahe ajakohastatud programmi erinevus seisneb 2004. aasta oluliselt väiksemas puudujäägis võrreldes aasta varem prognoosituga ja ülekandemõjudes kogu programmiperioodi jooksul.

| (8) | Programmi ja ühiselt kokkulepitud metoodika alusel tehtud komisjoni talituste arvutuste kohaselt jõuab struktuurne tasakaal (st tsükliliselt kohandatud valitsemissektori eelarve ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) ajavahemikul 2005–2007 stabiilsesse ülejääki, mis on ligikaudu 1,25 % SKTst. 2008. aastal väheneb see negatiivse SKT lõhe järsu vähendamise taustal hinnanguliselt ligikaudu 1 %ni. Programmis on seatud keskmise pikkusega perioodi eesmärgiks struktuurselt tasakaalus eelarve ning kavandatakse säilitada sellist struktuurset tasakaalu, mis vastaks programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärgile suure kindlusvaruga kogu programmiperioodi jooksul. Programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärk on asjakohane, sest see mahub stabiilsuse ja kasvu pakti ning tegevusjuhendiga euroala ja ERM II liikmesriikidele ette nähtud vahemikku ning see on oluliselt ambitsioonikam, kui võiks eeldada pikaajalises plaanis võlasuhet ja potentsiaalset keskmist SKT kasvu arvestades. |
| --- | --- |

(8)

Programmi ja ühiselt kokkulepitud metoodika alusel tehtud komisjoni talituste arvutuste kohaselt jõuab struktuurne tasakaal (st tsükliliselt kohandatud valitsemissektori eelarve ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) ajavahemikul 2005–2007 stabiilsesse ülejääki, mis on ligikaudu 1,25 % SKTst. 2008. aastal väheneb see negatiivse SKT lõhe järsu vähendamise taustal hinnanguliselt ligikaudu 1 %ni. Programmis on seatud keskmise pikkusega perioodi eesmärgiks struktuurselt tasakaalus eelarve ning kavandatakse säilitada sellist struktuurset tasakaalu, mis vastaks programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärgile suure kindlusvaruga kogu programmiperioodi jooksul. Programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärk on asjakohane, sest see mahub stabiilsuse ja kasvu pakti ning tegevusjuhendiga euroala ja ERM II liikmesriikidele ette nähtud vahemikku ning see on oluliselt ambitsioonikam, kui võiks eeldada pikaajalises plaanis võlasuhet ja potentsiaalset keskmist SKT kasvu arvestades.

| (9) | Eelarvealaste eesmärkidega seotud riskid on üldiselt tasakaalustatud. Ajakohastatud programmis olevad eelarveprognoosid põhinevad usutavatel kasvuprognoosidel, mis on väiksemad kui potentsiaalse SKT kasvu praegused prognoosid ja kooskõlas komisjoni talituste 2005. aasta sügisprognoosiga. |
| --- | --- |

(9)

Eelarvealaste eesmärkidega seotud riskid on üldiselt tasakaalustatud. Ajakohastatud programmis olevad eelarveprognoosid põhinevad usutavatel kasvuprognoosidel, mis on väiksemad kui potentsiaalse SKT kasvu praegused prognoosid ja kooskõlas komisjoni talituste 2005. aasta sügisprognoosiga.

| (10) | Seda riskihinnangut silmas pidades tunduvad programmi eelarvealased põhimõtted olevat piisavad, et pidada kinni programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärgist kuni aastani 2008, nagu on programmis ette nähtud. Lisaks annavad eelarvealased põhimõtted aastateks 2005–2008 piisava varu tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral, et ei ületataks puudujäägiläve 3 % SKTst. Fiskaalpoliitika põhimõtted ei ole protsüklilised ning on seega kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga. |
| --- | --- |

(10)

Seda riskihinnangut silmas pidades tunduvad programmi eelarvealased põhimõtted olevat piisavad, et pidada kinni programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärgist kuni aastani 2008, nagu on programmis ette nähtud. Lisaks annavad eelarvealased põhimõtted aastateks 2005–2008 piisava varu tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral, et ei ületataks puudujäägiläve 3 % SKTst. Fiskaalpoliitika põhimõtted ei ole protsüklilised ning on seega kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga.

| (11) | Prognoositakse, et võla suhe väheneb 2005. aasta 43 %lt SKTst 2008. aastal 36 %le SKTst, mis on väiksem kui asutamislepingus sätestatud kontrollväärtus 60 % SKTst. Peamiseks võlga vähendavaks faktoriks on programmis kavandatav suur esmane ülejääk. Üldiselt näib programmis kavandatud võla vähendamise tee usutav. |
| --- | --- |

(11)

Prognoositakse, et võla suhe väheneb 2005. aasta 43 %lt SKTst 2008. aastal 36 %le SKTst, mis on väiksem kui asutamislepingus sätestatud kontrollväärtus 60 % SKTst. Peamiseks võlga vähendavaks faktoriks on programmis kavandatav suur esmane ülejääk. Üldiselt näib programmis kavandatud võla vähendamise tee usutav.

| (12) | Hispaania riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud riskid on keskmised, arvestades elanikkonna vananemisega kaasnevate eelarvekulude prognoosi. Praegune soodne eelarveseisund, sealhulgas võla tase ja varade akumuleerimine sotsiaalkindlustuse reservfondi, tasandab mõnevõrra pensionikulude kavandatavat tõusu. Nende kulude märkimisväärne kasv prognoosiperioodi jooksul tähendab siiski seda, et riigi rahanduse jätkusuutlikkust ohustavate riskide vähendamise tähtsaks osaks võib olla meetmete rakendamine kavandatud sotsiaalhoolekandereformi raames, mille eesmärk on ohjeldada elanikkonna vananemisest tingitud mõju eelarvele, seda eelkõige seoses pensionidega. |
| --- | --- |

(12)

Hispaania riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud riskid on keskmised, arvestades elanikkonna vananemisega kaasnevate eelarvekulude prognoosi. Praegune soodne eelarveseisund, sealhulgas võla tase ja varade akumuleerimine sotsiaalkindlustuse reservfondi, tasandab mõnevõrra pensionikulude kavandatavat tõusu. Nende kulude märkimisväärne kasv prognoosiperioodi jooksul tähendab siiski seda, et riigi rahanduse jätkusuutlikkust ohustavate riskide vähendamise tähtsaks osaks võib olla meetmete rakendamine kavandatud sotsiaalhoolekandereformi raames, mille eesmärk on ohjeldada elanikkonna vananemisest tingitud mõju eelarvele, seda eelkõige seoses pensionidega.

| (13) | Riigi rahanduse valdkonnas kavandatud meetmed on üldiselt kooskõlas 2005.–2008. aasta integreeritud suunistes sisalduvate majanduspoliitika üldsuunistega. Eelkõige tagatakse programmis esitatud rahanduspoliitikaga keskmise pikkusega perioodi eelarvealase eesmärgi täitmine, välditakse protsüklilisust ning see peaks aitama maandada riske, mis on seotud võlgnevusega välismaailma ees. Eelarvestrateegias on esikohal meetmed, mis on suunatud tootlikkuse tõstmisele ja füüsilise, inim- ning teabekapitali akumuleerimise toetamisele. Sotsiaalkindlustussüsteemi laiaulatuslik reformipakett esitati sotsiaalpartneritele 10. novembril 2005. |
| --- | --- |

(13)

Riigi rahanduse valdkonnas kavandatud meetmed on üldiselt kooskõlas 2005.–2008. aasta integreeritud suunistes sisalduvate majanduspoliitika üldsuunistega. Eelkõige tagatakse programmis esitatud rahanduspoliitikaga keskmise pikkusega perioodi eelarvealase eesmärgi täitmine, välditakse protsüklilisust ning see peaks aitama maandada riske, mis on seotud võlgnevusega välismaailma ees. Eelarvestrateegias on esikohal meetmed, mis on suunatud tootlikkuse tõstmisele ja füüsilise, inim- ning teabekapitali akumuleerimise toetamisele. Sotsiaalkindlustussüsteemi laiaulatuslik reformipakett esitati sotsiaalpartneritele 10. novembril 2005.

| (14) | Hispaania riiklikus reformiprogrammis, mis esitati 13. oktoobril 2005 tööhõivet ja majanduskasvu käsitleva uuendatud Lissaboni strateegia kontekstis, on välja toodud järgmised riigi rahandust märkimisväärselt mõjutavad tegurid: i) võla suhte vähendamine SKTsse 2010. aastal 34 %ni ning ii) tootlike kulutuste (näiteks infrastruktuur, teadus- ja arendustöö, parem haridus ja inimkapital) suhteline kasv. Riiklikus reformiprogrammis esiletoodud meetmete mõju eelarvele kajastub piisavalt ajakohastatud stabiilsusprogrammi eelarveprognoosides. Stabiilsusprogrammis riigi rahandusega seoses kavandatud meetmed on kooskõlas riiklikus reformiprogrammis ettenähtud meetmetega. |
| --- | --- |

(14)

Hispaania riiklikus reformiprogrammis, mis esitati 13. oktoobril 2005 tööhõivet ja majanduskasvu käsitleva uuendatud Lissaboni strateegia kontekstis, on välja toodud järgmised riigi rahandust märkimisväärselt mõjutavad tegurid: i) võla suhte vähendamine SKTsse 2010. aastal 34 %ni ning ii) tootlike kulutuste (näiteks infrastruktuur, teadus- ja arendustöö, parem haridus ja inimkapital) suhteline kasv. Riiklikus reformiprogrammis esiletoodud meetmete mõju eelarvele kajastub piisavalt ajakohastatud stabiilsusprogrammi eelarveprognoosides. Stabiilsusprogrammis riigi rahandusega seoses kavandatud meetmed on kooskõlas riiklikus reformiprogrammis ettenähtud meetmetega.

Eespool esitatud hinnangut silmas pidades märgib nõukogu, et eelarveseisund on üldiselt kindel ning eelarvestrateegia on hea näide paktiga kooskõlas läbiviidava fiskaalpoliitika kohta. Seoses kasvava võlgnevusega välismaailma ees on tähtis tugeva eelarveseisundi säilitamine. Nõukogu soovitab Hispaanial viia ellu kavandatud meetmed seoses elanikkonna vananemisest tingitud pikaajalise mõjuga eelarvele.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reaalne SKT
  (muutus, %) | SP dets 2005 | 3,1 | 3,4 | 3,3 | 3,2 | 3,2 |
| KOM nov 2005 (6) | 3,1 | 3,4 | 3,2 | 3,0 | puudub |
| SP dets 2004 | 2,6 | 2,9 | 3,0 | 3,0 | 3,0 |
| ÜTHI inflatsioon (7)

  (%) | SP dets 2005 (7) | 3,4 | 3,4 | 2,8 | 2,5 | 2,2 |
| KOM nov 2005 | 3,4 | 3,7 | 3,4 | 2,9 | puudub |
| SP dets 2004 | 3,0 | 3,1 | 2,9 | 2,7 | 2,4 |
| SKT lõhe
  (% potentsiaalsest SKTst) | SP dets 2005 (3) | 0,0 | – 0,5 | – 0,8 | – 1,1 | – 0,7 |
| KOM nov 2005 | 0,2 | 0,0 | – 0,2 | – 0,5 | puudub |
| SP dets 2004 (3) | – 0,2 | – 0,2 | – 0,2 | – 0,2 | – 0,1 |
| Valitsemissektori eelarve tasakaal
  (% SKTst) | SP dets 2005 | – 0,1 | 1,0 | 0,9 | 0,7 | 0,6 |
| KOM nov 2005 | – 0,3 | 0,2 | 0,1 | – 0,4 | puudub |
| SP dets 2004 | – 0,8 | 0,1 | 0,2 | 0,4 | 0,4 |
| Esmane tasakaal
  (% SKTst) | SP dets 2005 | 1,9 | 2,8 | 2,6 | 2,2 | 2,0 |
| KOM nov 2005 | 2,0 | 2,1 | 1,9 | 1,3 | puudub |
| SP dets 2004 | 1,5 | 2,2 | 2,2 | 2,3 | 2,3 |
| Tsükliliselt kohandatud tasakaal
  (% SKTst) | SP dets 2005 (3) | – 0,1 | 1,2 | 1,2 | 1,2 | 0,9 |
| KOM nov 2005 | – 0,3 | 0,2 | 0,2 | – 0,1 | puudub |
| SP dets 2004 (3) | – 0,7 | 0,2 | 0,3 | 0,5 | 0,4 |
| Struktuurne tasakaal (4)

  (% SKTst) | SP dets 2005 (5) | 0,7 | 1,2 | 1,2 | 1,2 | 0,9 |
| KOM nov 2005 (5) | 0,5 | 0,2 | 0,2 | – 0,1 | puudub |
| SP dets 2004 (5) | 0,1 | 0,2 | 0,3 | 0,5 | 0,4 |
| Valitsemissektori koguvõlg
  (% SKTst) | SP dets 2005 | 46,6 | 43,1 | 40,3 | 38,0 | 36,0 |
| KOM nov 2005 | 46,9 | 44,2 | 41,9 | 40,7 | puudub |
| SP dets 2004 | 49,1 | 46,7 | 44,3 | 42,0 | 40,0 |
| stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused. |

2004

2005

2006

2007

2008

Reaalne SKT

(muutus, %)

SP dets 2005

3,1

3,4

3,3

3,2

3,2

KOM nov 2005 (6)

3,1

3,4

3,2

3,0

puudub

SP dets 2004

2,6

2,9

3,0

3,0

3,0

ÜTHI inflatsioon (7)

(%)

SP dets 2005 (7)

3,4

3,4

2,8

2,5

2,2

KOM nov 2005

3,4

3,7

3,4

2,9

puudub

SP dets 2004

3,0

3,1

2,9

2,7

2,4

SKT lõhe

(% potentsiaalsest SKTst)

SP dets 2005 (3)

0,0

– 0,5

– 0,8

– 1,1

– 0,7

KOM nov 2005

0,2

0,0

– 0,2

– 0,5

puudub

SP dets 2004 (3)

– 0,2

– 0,2

– 0,2

– 0,2

– 0,1

Valitsemissektori eelarve tasakaal

(% SKTst)

SP dets 2005

– 0,1

1,0

0,9

0,7

0,6

KOM nov 2005

– 0,3

0,2

0,1

– 0,4

puudub

SP dets 2004

– 0,8

0,1

0,2

0,4

0,4

Esmane tasakaal

(% SKTst)

SP dets 2005

1,9

2,8

2,6

2,2

2,0

KOM nov 2005

2,0

2,1

1,9

1,3

puudub

SP dets 2004

1,5

2,2

2,2

2,3

2,3

Tsükliliselt kohandatud tasakaal

(% SKTst)

SP dets 2005 (3)

– 0,1

1,2

1,2

1,2

0,9

KOM nov 2005

– 0,3

0,2

0,2

– 0,1

puudub

SP dets 2004 (3)

– 0,7

0,2

0,3

0,5

0,4

Struktuurne tasakaal (4)

(% SKTst)

SP dets 2005 (5)

0,7

1,2

1,2

1,2

0,9

KOM nov 2005 (5)

0,5

0,2

0,2

– 0,1

puudub

SP dets 2004 (5)

0,1

0,2

0,3

0,5

0,4

Valitsemissektori koguvõlg

(% SKTst)

SP dets 2005

46,6

43,1

40,3

38,0

36,0

KOM nov 2005

46,9

44,2

41,9

40,7

puudub

SP dets 2004

49,1

46,7

44,3

42,0

40,0

stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Käesolevas tekstis viidatud dokumendid on kättesaadavad järgmisel veebisaidil:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Programmis on puudu osa kohustuslikke andmeid (intressimäärad, kollektiivne tarbimine ja prognoositav sotsiaalsiirete kogumaht) ning selles ei ole kõiki uue tegevusjuhendiga ette nähtud vabatahtlikke andmeid.

(3)  Komisjoni talituste arvutused programmis sisalduva teabe alusel.

(4)  Tsükliliselt kohandatud tasakaal (nagu eelmistel ridadel), välja arvatud ühekordsed ja ajutised meetmed.

(5)  Programmist võetud ühekordsed ja muud ajutised meetmed (2004. aastal on riigi raudteefirma RENFE võlg eeldatavasti 0,7% SKTst ja riigitelevisiooni RTVE võlg 0,1% SKTst.)

(6)  Esialgsel hinnangul oli 2005. aasta majanduskasv 3,4%. Komisjoni talituste 21. veebruari 2006. aasta vaheprognoosis on hinnanguline kasv 2006. aastal 3,1%.

(7)  Eratarbimise deflaator.

Allikas:

stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

| 5.4.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 82/14 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 82/14

---

NÕUKOGU ARVAMUS,

14. märts 2006,

Prantsusmaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2005-2009

(2006/C 82/04)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| 1) | Nõukogu vaatas 14. märtsil 2006 läbi Prantsusmaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2005–2009. |
| --- | --- |

1)

Nõukogu vaatas 14. märtsil 2006 läbi Prantsusmaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2005–2009.

| 2) | Prantsusmaa SKT kasv oli viimase 10 aasta jooksul lähedal euroala keskmisele 2,3 %le; 1998. aastast on see olnud umbes pool protsendipunkti kõrgem tänu suhteliselt suurele sisenõudlusele. Hoolimata suhteliselt headest tulemustest sellel ajavahemikul tõusis tööhõive tase vaid pisut ja töötuse määr oli püsivalt kõrge, kuigi see vähenes hiljuti 10.2 %lt märtsis 2005 kuni 9.5 %ni jaanuaris 2006. Eelarveseisund paranes pärast 1993. aasta rekordiliselt kõrget puudujääki 6 % SKTst ja alates 1997. aastast on kinni peetud asutamislepingus sätestatud puudujäägilävest 3 % SKTst. Kontrollväärtust on alates 2002. aastast jälle ületatud, sest eelarveseisund halvenes, mille põhjustas osaliselt majanduskasvu aeglustumine. Alates 2004. aastast on puudujääk vähenenud. |
| --- | --- |

2)

Prantsusmaa SKT kasv oli viimase 10 aasta jooksul lähedal euroala keskmisele 2,3 %le; 1998. aastast on see olnud umbes pool protsendipunkti kõrgem tänu suhteliselt suurele sisenõudlusele. Hoolimata suhteliselt headest tulemustest sellel ajavahemikul tõusis tööhõive tase vaid pisut ja töötuse määr oli püsivalt kõrge, kuigi see vähenes hiljuti 10.2 %lt märtsis 2005 kuni 9.5 %ni jaanuaris 2006. Eelarveseisund paranes pärast 1993. aasta rekordiliselt kõrget puudujääki 6 % SKTst ja alates 1997. aastast on kinni peetud asutamislepingus sätestatud puudujäägilävest 3 % SKTst. Kontrollväärtust on alates 2002. aastast jälle ületatud, sest eelarveseisund halvenes, mille põhjustas osaliselt majanduskasvu aeglustumine. Alates 2004. aastast on puudujääk vähenenud.

| 3) | Nõukogu otsustas 3. juunil 2003, et Prantsusmaal on ülemäärane eelarvepuudujääk ja soovitas artikli 104 lõike 7 alusel parandada puudujäägi 2004. aastaks. Detsembris 2004 nõukogule edastatud teatises “Saksamaa ja Prantsusmaa olukord seoses nende ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusest tulenevate kohustustega pärast Euroopa Kohtu otsust” järeldas komisjon, et puudujäägi parandamise asjakohane tähtaeg võiks olla 2005. aasta. Jaanuaris 2005 nõustus nõukogu selle seisukohaga. Nõukogu kutsus oma 17. veebruari 2005. aasta otsuses detsembris 2004 esitatud ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2004–2008 Prantsusmaad tegema vajalikku tagamaks ülemäärase puudujäägi parandamine 2005. aastal ja eelarve jätkuv tasakaalustamine pärast seda ning rakendama struktuurireforme ja ohjama kulutusi, et kindlustada mitmeaastastest kavandatud kulutustest kinnipidamine. |
| --- | --- |

3)

Nõukogu otsustas 3. juunil 2003, et Prantsusmaal on ülemäärane eelarvepuudujääk ja soovitas artikli 104 lõike 7 alusel parandada puudujäägi 2004. aastaks. Detsembris 2004 nõukogule edastatud teatises “Saksamaa ja Prantsusmaa olukord seoses nende ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusest tulenevate kohustustega pärast Euroopa Kohtu otsust” järeldas komisjon, et puudujäägi parandamise asjakohane tähtaeg võiks olla 2005. aasta. Jaanuaris 2005 nõustus nõukogu selle seisukohaga. Nõukogu kutsus oma 17. veebruari 2005. aasta otsuses detsembris 2004 esitatud ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2004–2008 Prantsusmaad tegema vajalikku tagamaks ülemäärase puudujäägi parandamine 2005. aastal ja eelarve jätkuv tasakaalustamine pärast seda ning rakendama struktuurireforme ja ohjama kulutusi, et kindlustada mitmeaastastest kavandatud kulutustest kinnipidamine.

| 4) | Seoses eelarve täitmisega 2005. aastal prognoositi komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoosis valitsemissektori eelarve puudujäägiks 3,2 % SKTst, võrreldes eelmises ajakohastatud programmis kavandatud 2,9 %ga SKTst ja kõnesoleva ajakohastatud programmi 3 %ga SKTst. Hoolimata mõnevõrra vähem soodsatest makromajanduslikest tingimustest võrreldes eelmise programmiga, on 2005. aasta eelarvepuudujääk hiljutiste osaliste andmete põhjal hinnanguliselt vähenenud umbes 3 %ni SKTst tänu riiklike kulutuste tõhusamale kontrollile, vara hindadest sõltuvatele maksu- ja muudele tuludele ja täiendavatele ühekordsetele tuludele detsembri lõpus seoses ettevõtte tulumaksu muutmisega. Samuti tuleks märkida, et puudujäägi vähendamine 2005. aastal sisaldas olulisi ühekordseid meetmeid. |
| --- | --- |

4)

Seoses eelarve täitmisega 2005. aastal prognoositi komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoosis valitsemissektori eelarve puudujäägiks 3,2 % SKTst, võrreldes eelmises ajakohastatud programmis kavandatud 2,9 %ga SKTst ja kõnesoleva ajakohastatud programmi 3 %ga SKTst. Hoolimata mõnevõrra vähem soodsatest makromajanduslikest tingimustest võrreldes eelmise programmiga, on 2005. aasta eelarvepuudujääk hiljutiste osaliste andmete põhjal hinnanguliselt vähenenud umbes 3 %ni SKTst tänu riiklike kulutuste tõhusamale kontrollile, vara hindadest sõltuvatele maksu- ja muudele tuludele ja täiendavatele ühekordsetele tuludele detsembri lõpus seoses ettevõtte tulumaksu muutmisega. Samuti tuleks märkida, et puudujäägi vähendamine 2005. aastal sisaldas olulisi ühekordseid meetmeid.

| 5) | Programmis on üldiselt järgitud uues tegevusjuhendis stabiilsus- ja lähenemisprogrammide kohta ettenähtud näidisstruktuuri ja andmeesitusnõudeid (2). Ajakohastatud programm esitati kuus nädalat pärast tegevusjuhendis ettenähtud 1. detsembri tähtaega, sest ametiasutused soovisid lisada võla tõhustatud vähendamise strateegiale mõned “Pébereau aruandes” (3)sisalduvad võla vähendamise ettepanekud. |
| --- | --- |

5)

Programmis on üldiselt järgitud uues tegevusjuhendis stabiilsus- ja lähenemisprogrammide kohta ettenähtud näidisstruktuuri ja andmeesitusnõudeid (2). Ajakohastatud programm esitati kuus nädalat pärast tegevusjuhendis ettenähtud 1. detsembri tähtaega, sest ametiasutused soovisid lisada võla tõhustatud vähendamise strateegiale mõned “Pébereau aruandes” (3)sisalduvad võla vähendamise ettepanekud.

| 6) | Programmis on kaks erinevat makromajanduslike ja eelarveprognooside stsenaariumi: “madala kasvu” stsenaarium ja “kõrge kasvu” stsenaarium. Madala kasvu stsenaariumi käsitatakse võrdlusstsenaariumina eelarveprognooside hindamisel, sest praegu olemasoleva teabega alusel tundub see põhinevat mõistlikel kasvuprognoosidel. Selles kavandatakse SKT reaalkasvu 1,5 %–2,0 %lt 2005. aastal keskmiselt 2,25 %le kogu ülejäänud programmiperioodi jooksul. Programmi inflatsiooniprognoos tundub samuti olevat realistlik. |
| --- | --- |

6)

Programmis on kaks erinevat makromajanduslike ja eelarveprognooside stsenaariumi: “madala kasvu” stsenaarium ja “kõrge kasvu” stsenaarium. Madala kasvu stsenaariumi käsitatakse võrdlusstsenaariumina eelarveprognooside hindamisel, sest praegu olemasoleva teabega alusel tundub see põhinevat mõistlikel kasvuprognoosidel. Selles kavandatakse SKT reaalkasvu 1,5 %–2,0 %lt 2005. aastal keskmiselt 2,25 %le kogu ülejäänud programmiperioodi jooksul. Programmi inflatsiooniprognoos tundub samuti olevat realistlik.

| 7) | Ajakohastatud programmi eesmärk on tasakaalustada eelarve ja viia riigi võla suhe SKTsse alla 60 %lise kontrollväärtuse 2010. aastaks. Selles kinnitatakse ka, et puudujääki tuleks vähendada läveni 3 % SKTst 2005. aastal ja viia allapoole seda alates 2006. aastast. Programmiperioodi jooksul on kavandatud valitsemissektori eelarve puudujäägi vähendamine 2 protsendipunkti võrra SKTst kuni 1,0 %ni aastaks 2009. Esmane ülejääk tekiks alates 2007. aastast. Sarnaselt varasematele ajakohastatud programmidele on kavandatava tasakaalustamise aluseks kulutused. Keskmise pikkusega perioodi strateegia tugineb valitsemissektori tegelike kulutuste mitmeaastasele kavandatud kasvule, mis toob kaasa kulude suhte vähenemise SKTsse. Võrreldes eelmise programmiga on uues ajakohastatud programmis puudujäägi kavandatud vähendamine lükatud edasi osaliselt vähem soodsa makromajandusliku stsenaariumi ja ettepoole toodud maksude vähendamise taustal. 2006. aastal aitavad ühekordsed meetmed endiselt kaasa puudujäägi vähendamisele, kuid väiksemal määral kui 2005. aastal. |
| --- | --- |

7)

Ajakohastatud programmi eesmärk on tasakaalustada eelarve ja viia riigi võla suhe SKTsse alla 60 %lise kontrollväärtuse 2010. aastaks. Selles kinnitatakse ka, et puudujääki tuleks vähendada läveni 3 % SKTst 2005. aastal ja viia allapoole seda alates 2006. aastast. Programmiperioodi jooksul on kavandatud valitsemissektori eelarve puudujäägi vähendamine 2 protsendipunkti võrra SKTst kuni 1,0 %ni aastaks 2009. Esmane ülejääk tekiks alates 2007. aastast. Sarnaselt varasematele ajakohastatud programmidele on kavandatava tasakaalustamise aluseks kulutused. Keskmise pikkusega perioodi strateegia tugineb valitsemissektori tegelike kulutuste mitmeaastasele kavandatud kasvule, mis toob kaasa kulude suhte vähenemise SKTsse. Võrreldes eelmise programmiga on uues ajakohastatud programmis puudujäägi kavandatud vähendamine lükatud edasi osaliselt vähem soodsa makromajandusliku stsenaariumi ja ettepoole toodud maksude vähendamise taustal. 2006. aastal aitavad ühekordsed meetmed endiselt kaasa puudujäägi vähendamisele, kuid väiksemal määral kui 2005. aastal.

| 8) | Kavandatakse, et struktuurne tasakaal (st tsükliliselt kohandatud tasakaal, välja arvatud ühekordsed ja ajutised meetmed), mida arvutatakse vastavalt ühiselt kokkulepitud metoodikale, paraneb keskmiselt 0,6 % SKTst aastas. Ametiasutused seavad eelarveseisundi keskmise pikkusega perioodi eesmärgiks struktuurse tasakaalu, mis kavandatakse saavutada pärast programmiperioodi lõppu 2010. aastal. Kuna see eesmärk on alammäärast (hinnanguliselt puudujääk, mis on umbes 1,5 % SKTst) ambitsioonikam, peaks selle saavutamine täitma ka kindlusvaru tagamise eesmärgi ülemäärase puudujäägi tekke korral. Programmi keskpika perioodi eesmärk asub euroala ja vahetuskursimehhanismi ERM II liikmesriikidele stabiilsuse ja kasvu pakti ning tegevusjuhendiga ette nähtud vahemikus ning kajastab adekvaatselt võlasuhte ja keskmise potentsiaalse tootmismahu kasvu pikemas perspektiivis. |
| --- | --- |

8)

Kavandatakse, et struktuurne tasakaal (st tsükliliselt kohandatud tasakaal, välja arvatud ühekordsed ja ajutised meetmed), mida arvutatakse vastavalt ühiselt kokkulepitud metoodikale, paraneb keskmiselt 0,6 % SKTst aastas. Ametiasutused seavad eelarveseisundi keskmise pikkusega perioodi eesmärgiks struktuurse tasakaalu, mis kavandatakse saavutada pärast programmiperioodi lõppu 2010. aastal. Kuna see eesmärk on alammäärast (hinnanguliselt puudujääk, mis on umbes 1,5 % SKTst) ambitsioonikam, peaks selle saavutamine täitma ka kindlusvaru tagamise eesmärgi ülemäärase puudujäägi tekke korral. Programmi keskpika perioodi eesmärk asub euroala ja vahetuskursimehhanismi ERM II liikmesriikidele stabiilsuse ja kasvu pakti ning tegevusjuhendiga ette nähtud vahemikus ning kajastab adekvaatselt võlasuhte ja keskmise potentsiaalse tootmismahu kasvu pikemas perspektiivis.

| 9) | Eelarve tulemus võib olla programmis kavandatust halvem. 2006. aastal tulenevad ohud makromajanduslikust stsenaariumist ning asjaolust, et tulud on tõenäoliselt madalamad ja ning kohalike omavalitsuste ja tervishoiukulud kõrgemad. Ajakohastatud programmis ülejäänud aastateks seatud ambitsioonikad eesmärgid on positiivsed. Valitsemissektori erinevatel tasanditel kulutuste kasvu reguleerivate eeskirjade täiustamine parandab riigi rahanduse järelevalvet ja tõstab kõikide avalike sidusrühmade vastutust kulutuste ohjamises. Tervitatav on riiklike kulutuste range kontroll ja tervishoiukulutuste täitemehhanismide hiljutine tõhustamine, nagu ka riigi rahanduse kõiki sidusrühmi koondava alalise komitee asutamine, mis vastutaks riigi rahanduse kontrolli ja võla vähendamist käsitlevate ettepanekute koostamise eest. Kulutuste kontrollimist tuleb aga rangelt rakendada, arvestades varasemaid tulemusi üldiste eelarvetasakaalu eesmärkide saavutamisel. Võrreldes eelmiste eesmärkidega eeldavad uued eesmärgid põhjalikku kulutuste piiramist, mis nõuab ulatuslikke struktuurireforme, mida ei ole veel lahti kirjutatud, eriti seoses kohalike ametiasutustega. |
| --- | --- |

9)

Eelarve tulemus võib olla programmis kavandatust halvem. 2006. aastal tulenevad ohud makromajanduslikust stsenaariumist ning asjaolust, et tulud on tõenäoliselt madalamad ja ning kohalike omavalitsuste ja tervishoiukulud kõrgemad. Ajakohastatud programmis ülejäänud aastateks seatud ambitsioonikad eesmärgid on positiivsed. Valitsemissektori erinevatel tasanditel kulutuste kasvu reguleerivate eeskirjade täiustamine parandab riigi rahanduse järelevalvet ja tõstab kõikide avalike sidusrühmade vastutust kulutuste ohjamises. Tervitatav on riiklike kulutuste range kontroll ja tervishoiukulutuste täitemehhanismide hiljutine tõhustamine, nagu ka riigi rahanduse kõiki sidusrühmi koondava alalise komitee asutamine, mis vastutaks riigi rahanduse kontrolli ja võla vähendamist käsitlevate ettepanekute koostamise eest. Kulutuste kontrollimist tuleb aga rangelt rakendada, arvestades varasemaid tulemusi üldiste eelarvetasakaalu eesmärkide saavutamisel. Võrreldes eelmiste eesmärkidega eeldavad uued eesmärgid põhjalikku kulutuste piiramist, mis nõuab ulatuslikke struktuurireforme, mida ei ole veel lahti kirjutatud, eriti seoses kohalike ametiasutustega.

| 10) | Kui eespool nimetatud ohud saavad tõeks, vajatakse puudujäägi püsivaks ja jätkusuutlikuks vähendamiseks allapoole 3 % SKTst täiendavaid meetmeid 2006. aastal. 2006. aastaks kavandatud struktuurne kohandamine on veidi alla 0,5 % SKTst. Seejärel on programmis kaudselt püstitatud keskmise pikkusega perioodi eesmärgile suunatud kohandamise tempo üldiselt kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga, milles sätestatakse, et euroala ja ERM II liikmesriikide puhul peaks struktuurne tasakaal paranema 0,5 protsendipunkti võrra SKTst aastas. Kui aga eespool nimetatud ohud tõeks osutuvad, ei ole tagatud keskmise pikkusega perioodi eesmärgi saavutamine 2010. aastaks. Programmi eelarvealased põhimõtted näivad tagavat piisava kindlusvaru, et tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral ei ületaks puudujääk programmiperioodi jooksul künnist, milleks on 3 % SKTst. |
| --- | --- |

10)

Kui eespool nimetatud ohud saavad tõeks, vajatakse puudujäägi püsivaks ja jätkusuutlikuks vähendamiseks allapoole 3 % SKTst täiendavaid meetmeid 2006. aastal. 2006. aastaks kavandatud struktuurne kohandamine on veidi alla 0,5 % SKTst. Seejärel on programmis kaudselt püstitatud keskmise pikkusega perioodi eesmärgile suunatud kohandamise tempo üldiselt kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga, milles sätestatakse, et euroala ja ERM II liikmesriikide puhul peaks struktuurne tasakaal paranema 0,5 protsendipunkti võrra SKTst aastas. Kui aga eespool nimetatud ohud tõeks osutuvad, ei ole tagatud keskmise pikkusega perioodi eesmärgi saavutamine 2010. aastaks. Programmi eelarvealased põhimõtted näivad tagavat piisava kindlusvaru, et tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral ei ületaks puudujääk programmiperioodi jooksul künnist, milleks on 3 % SKTst.

| 11) | Hinnanguline võla suhe on 2005. aastal jõudnud 66 %ni SKTst, mis on üle asutamislepingus sätestatud kontrollväärtuse 60 % SKTst. Programmis prognoositakse, et võla suhe väheneb programmiperioodi jooksul 3 protsendipunkti võrra. Võla suhte vähenemine võib olla programmis prognoositust vähem soodne, arvestades eelkõige eespool nimetatud ohte eelarvealastele eesmärkidele. Seda riskihinnangut arvestades ei pruugi võla suhe kontrollväärtuse suunas piisavalt väheneda. Valitsus teatas aga hiljuti, et mis tahes täiendavaid kasvuga seotud maksutulusid kasutatakse puudujäägi vähendamiseks, ning see on teretulnud. |
| --- | --- |

11)

Hinnanguline võla suhe on 2005. aastal jõudnud 66 %ni SKTst, mis on üle asutamislepingus sätestatud kontrollväärtuse 60 % SKTst. Programmis prognoositakse, et võla suhe väheneb programmiperioodi jooksul 3 protsendipunkti võrra. Võla suhte vähenemine võib olla programmis prognoositust vähem soodne, arvestades eelkõige eespool nimetatud ohte eelarvealastele eesmärkidele. Seda riskihinnangut arvestades ei pruugi võla suhe kontrollväärtuse suunas piisavalt väheneda. Valitsus teatas aga hiljuti, et mis tahes täiendavaid kasvuga seotud maksutulusid kasutatakse puudujäägi vähendamiseks, ning see on teretulnud.

| 12) | Prantsusmaa riigi rahanduse jätkusuutlikkuse puhul on keskmise tasemega ohte, mis johtuvad vananeva elanikkonnaga seotud eelarvekulude prognoosist. Hiljutised reformid, eelkõige 2003. aasta pensionireform, on oluliselt aidanud ohjata avaliku sektori kulude kasvu ja nende reformide täieulatuslik rakendamine on esmatähtis oodatavate tulemuste saavutamiseks. Riigi koguvõlg on praegu suurem asutamislepingus sätestatud kontrollväärtusest 60 % SKTst ja kui praegune suur struktuurne puudujääk ei muutu, takistab see võla vajalikku vähendamist vananevast elanikkonnast johtuvate edaspidiste kulude taustal. Seepärast on täiendavate reformide puudumisel vaja eelarvet oluliselt tasakaalustada, et vähendada ohte pikaajalisele jätkusuutlikkusele. |
| --- | --- |

12)

Prantsusmaa riigi rahanduse jätkusuutlikkuse puhul on keskmise tasemega ohte, mis johtuvad vananeva elanikkonnaga seotud eelarvekulude prognoosist. Hiljutised reformid, eelkõige 2003. aasta pensionireform, on oluliselt aidanud ohjata avaliku sektori kulude kasvu ja nende reformide täieulatuslik rakendamine on esmatähtis oodatavate tulemuste saavutamiseks. Riigi koguvõlg on praegu suurem asutamislepingus sätestatud kontrollväärtusest 60 % SKTst ja kui praegune suur struktuurne puudujääk ei muutu, takistab see võla vajalikku vähendamist vananevast elanikkonnast johtuvate edaspidiste kulude taustal. Seepärast on täiendavate reformide puudumisel vaja eelarvet oluliselt tasakaalustada, et vähendada ohte pikaajalisele jätkusuutlikkusele.

| 13) | Riigi rahanduse valdkonnas kavandatud meetmed on üldiselt kooskõlas 2005.–2008. aasta koondsuunistes sisalduvate majanduspoliitika üldsuunistega. Eelkõige kavandab Prantsusmaa rakendada arvukaid struktuurireforme, et tagada valitsemissektori kulutuste kasvu aeglustumine ja parandada riigi rahanduse jätkusuutlikkust keskmise pikkusega ja pikas perspektiivis, kuid ülemäärase eelarvepuudujäägi parandamiseks võib vaja minna täiendavaid meetmeid. |
| --- | --- |

13)

Riigi rahanduse valdkonnas kavandatud meetmed on üldiselt kooskõlas 2005.–2008. aasta koondsuunistes sisalduvate majanduspoliitika üldsuunistega. Eelkõige kavandab Prantsusmaa rakendada arvukaid struktuurireforme, et tagada valitsemissektori kulutuste kasvu aeglustumine ja parandada riigi rahanduse jätkusuutlikkust keskmise pikkusega ja pikas perspektiivis, kuid ülemäärase eelarvepuudujäägi parandamiseks võib vaja minna täiendavaid meetmeid.

| 14) | Prantsusmaa riiklikus reformiprogrammis, mis esitati 7. novembril 2005 tööhõive ja majanduskasvu käsitleva uuendatud Lissaboni strateegia kontekstis, on püstitatud kolm põhilist prioriteeti: a) luua vajalikud tingimused tugevaks majanduskasvuks, sealhulgas riigi rahanduse jätkusuutlikkuse tarvis, b) vähendada töötust ja tõsta tööhõivet ning c) rajada teadmistepõhine majandus. Potentsiaalse SKT paranemine eelkõige tänu tööhõivet ja muid tööturureforme käsitlevale kriisikavale on Prantsusmaa ajakohastatud programmis esitatud eelarvestrateegia üks kolmest alustalast. Stabiilsusprogrammis riigi rahanduse valdkonnas kavandatud meetmed on üldjoontes kooskõlas riiklikus reformiprogrammis ettenähtud meetmetega. Stabiilsusprogrammis täiendatakse neid meetmeid riigi rahanduse institutsioonilise struktuuri muutmisega, täpsemalt valitsemissektori kõikide tasandite kulutuste kasvu reguleerivate eeskirjade kindlaksmääramise ja täiustamisega ning aluste loomisega sidusrühmade paremaks koordineerimiseks. Riiklikus reformiprogrammis sätestatud meetmete mõju eelarvele ei kajastu siiski täielikult stabiilsusprogrammi eelarveprognoosides. |
| --- | --- |

14)

Prantsusmaa riiklikus reformiprogrammis, mis esitati 7. novembril 2005 tööhõive ja majanduskasvu käsitleva uuendatud Lissaboni strateegia kontekstis, on püstitatud kolm põhilist prioriteeti: a) luua vajalikud tingimused tugevaks majanduskasvuks, sealhulgas riigi rahanduse jätkusuutlikkuse tarvis, b) vähendada töötust ja tõsta tööhõivet ning c) rajada teadmistepõhine majandus. Potentsiaalse SKT paranemine eelkõige tänu tööhõivet ja muid tööturureforme käsitlevale kriisikavale on Prantsusmaa ajakohastatud programmis esitatud eelarvestrateegia üks kolmest alustalast. Stabiilsusprogrammis riigi rahanduse valdkonnas kavandatud meetmed on üldjoontes kooskõlas riiklikus reformiprogrammis ettenähtud meetmetega. Stabiilsusprogrammis täiendatakse neid meetmeid riigi rahanduse institutsioonilise struktuuri muutmisega, täpsemalt valitsemissektori kõikide tasandite kulutuste kasvu reguleerivate eeskirjade kindlaksmääramise ja täiustamisega ning aluste loomisega sidusrühmade paremaks koordineerimiseks. Riiklikus reformiprogrammis sätestatud meetmete mõju eelarvele ei kajastu siiski täielikult stabiilsusprogrammi eelarveprognoosides.

Eespool esitatud hinnangut silmas pidades tervitab nõukogu programmis võla vähendamise seadmist prioriteediks, kuid täheldab, et eelarve eesmärkide ja riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse saavutamisega on seotud ohud. Arvestades komisjoni 2004. aasta detsembris esitatud teatist, mille nõukogu kiitis heaks jaanuaris 2005, kutsub nõukogu Prantsusmaad:

| — | tagama vajalik struktuurne kohandamine, et viia 2006. aastal usaldusväärselt ja jätkusuutlikult valitsemissektori puudujääk allapoole 3 % SKTst; |
| --- | --- |

—

tagama vajalik struktuurne kohandamine, et viia 2006. aastal usaldusväärselt ja jätkusuutlikult valitsemissektori puudujääk allapoole 3 % SKTst;

| — | võtma vajalikud meetmed, et tagada kavandatud eelarve tasakaalustamine vastavalt keskmise pikkusega perioodi eesmärkidele ning |
| --- | --- |

—

võtma vajalikud meetmed, et tagada kavandatud eelarve tasakaalustamine vastavalt keskmise pikkusega perioodi eesmärkidele ning

| — | tugevdama valitsemissektori kõikide tasandite kulutusi reguleerivate eeskirjade täitmist ja järelevalvet, et tagada kulude mitmeaastastest ambitsioonikatest piirmääradest kinnipidamine. |
| --- | --- |

—

tugevdama valitsemissektori kõikide tasandite kulutusi reguleerivate eeskirjade täitmist ja järelevalvet, et tagada kulude mitmeaastastest ambitsioonikatest piirmääradest kinnipidamine.

Tähtsamate makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reaalne SKT
  (muutus, %) | SP jaan 2006 (4) | 2,3 | 1,5–2,0 | 2,0–2,5 | 2,25 | 2,25 | 2,25 |
| KOM nov 2005 (11) | 2,3 | 1,5 | 1,8 | 2,3 | puudub | puudub |
| SP dets 2004 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | puudub |
| ÜTHI inflatsioon
  (%) | SP jaan 2006 (4) | 2,3 | 1,9 | 1,8 | 1,75 | 1,75 | 1,75 |
| KOM nov 2005 | 2,3 | 2,0 | 2,1 | 1,9 | puudub | puudub |
| SP dets 2004 (10) | 2,2 | 1,8 | 1,5 | 1,5 | 1,5 | puudub |
| SKT lõhe
  (% potentsiaalsest SKTst) | SP jaan 2006 (5) | – 0,3 | – 0,5 | – 0,4 | – 0,6 | – 0,8 | – 0,9 |
| KOM nov 2005 (9) | – 0,2 | – 0,5 | – 0,9 | – 1,0 | puudub | puudub |
| SP dets 2004 | – 0,5 | – 0,4 | – 0,4 | – 0,4 | – 0,4 | puudub |
| Valitsemissektori eelarve tasakaal
  (% SKTst) | SP jaan 2006 | – 3,7 | – 3,0 | – 2,9 | – 2,6 | – 1,9 | – 1,0 |
| KOM nov 2005 | – 3,7 | – 3,2 | – 3,5 | – 3,5 | puudub | puudub |
| SP dets 2004 | – 3,6 | – 2,9 | – 2,2 | – 1,6 | – 0,9 | puudub |
| Esmane tasakaal
  (% SKTst) | SP jaan 2006 | – 0,8 | – 0,3 | – 0,3 | 0,0 | 0,6 | 1,6 |
| KOM nov 2005 | – 0,8 | – 0,5 | – 0,7 | – 0,7 | puudub | puudub |
| SP dets 2004 | – 0,7 | 0,1 | 0,8 | 1,5 | 2,2 | puudub |
| Tsükliliselt kohandatud tasakaal
  (% SKTst) | SP jaan 2006 (5) | – 3,5 | – 2,8 | – 2,7 | – 2,3 | – 1,5 | – 0,6 |
| KOM nov 2005 | – 3,6 | – 3,0 | – 3,0 | – 3,1 | puudub | puudub |
| SP dets 2004 (6) | – 3,4 | – 2,7 | – 2,0 | – 1,4 | – 0,7 | puudub |
| Struktuurne tasakaal (5)

  (% SKTst) | SP jaan 2006 (7) | – 3,5 | – 3,3 | – 2,9 | – 2,3 | – 1,5 | – 0,6 |
| KOM nov 2005 (8) | – 3,6 | – 3,5 | – 3,3 | – 3,1 | puudub | puudub |
| SP dets 2004 | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub |
| Valitsemissektori koguvõlg
  (% SKTst) | SP jaan 2006 | 65,1 | 65,8 | 66,0 | 65,6 | 64,6 | 62,8 |
| KOM nov 2005 | 65,1 | 66,5 | 67,1 | 68,0 | puudub | puudub |
| SP dets 2004 | 64,8 | 65,0 | 64,6 | 63,6 | 62,0 | puudub |
| stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused. |

2004

2005

2006

2007

2008

2009

Reaalne SKT

(muutus, %)

SP jaan 2006 (4)

2,3

1,5–2,0

2,0–2,5

2,25

2,25

2,25

KOM nov 2005 (11)

2,3

1,5

1,8

2,3

puudub

puudub

SP dets 2004

2,5

2,5

2,5

2,5

2,5

puudub

ÜTHI inflatsioon

(%)

SP jaan 2006 (4)

2,3

1,9

1,8

1,75

1,75

1,75

KOM nov 2005

2,3

2,0

2,1

1,9

puudub

puudub

SP dets 2004 (10)

2,2

1,8

1,5

1,5

1,5

puudub

SKT lõhe

(% potentsiaalsest SKTst)

SP jaan 2006 (5)

– 0,3

– 0,5

– 0,4

– 0,6

– 0,8

– 0,9

KOM nov 2005 (9)

– 0,2

– 0,5

– 0,9

– 1,0

puudub

puudub

SP dets 2004

– 0,5

– 0,4

– 0,4

– 0,4

– 0,4

puudub

Valitsemissektori eelarve tasakaal

(% SKTst)

SP jaan 2006

– 3,7

– 3,0

– 2,9

– 2,6

– 1,9

– 1,0

KOM nov 2005

– 3,7

– 3,2

– 3,5

– 3,5

puudub

puudub

SP dets 2004

– 3,6

– 2,9

– 2,2

– 1,6

– 0,9

puudub

Esmane tasakaal

(% SKTst)

SP jaan 2006

– 0,8

– 0,3

– 0,3

0,0

0,6

1,6

KOM nov 2005

– 0,8

– 0,5

– 0,7

– 0,7

puudub

puudub

SP dets 2004

– 0,7

0,1

0,8

1,5

2,2

puudub

Tsükliliselt kohandatud tasakaal

(% SKTst)

SP jaan 2006 (5)

– 3,5

– 2,8

– 2,7

– 2,3

– 1,5

– 0,6

KOM nov 2005

– 3,6

– 3,0

– 3,0

– 3,1

puudub

puudub

SP dets 2004 (6)

– 3,4

– 2,7

– 2,0

– 1,4

– 0,7

puudub

Struktuurne tasakaal (5)

(% SKTst)

SP jaan 2006 (7)

– 3,5

– 3,3

– 2,9

– 2,3

– 1,5

– 0,6

KOM nov 2005 (8)

– 3,6

– 3,5

– 3,3

– 3,1

puudub

puudub

SP dets 2004

puudub

puudub

puudub

puudub

puudub

puudub

Valitsemissektori koguvõlg

(% SKTst)

SP jaan 2006

65,1

65,8

66,0

65,6

64,6

62,8

KOM nov 2005

65,1

66,5

67,1

68,0

puudub

puudub

SP dets 2004

64,8

65,0

64,6

63,6

62,0

puudub

stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Dokumendid, millele on käesolevas tekstis viidatud, on kättesaadavad veebislaidil

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Selles on puudujääke kohustuslikes andmetes ja puuduvad uue tegevusjuhendiga ettenähtud vabatahtlikud andmed. Kohustuslikud andmed puuduvad peamiselt lühi- ja pikaajaliste intressimäärade prognooside kohta. Vabatahtlikud andmed puuduvad peamiselt valitsemissektori kulutuste kohta ülesannete lõikes ning riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse ja muutuste kohta tööturul.

(3)  Prantsusmaa valitsuse määratud sõltumatu komisjoni aruanne, milles analüüsiti riigivõlga ja esitati võla vähendamise võimalusi (avaldati 2005. aasta detsembri keskel).

(4)  Edaspidiste arvutuste puhul on kasutatud vastavat komakohaga näitajat.

(5)  Komisjoni talituste arvutused programmis sisalduva teabe alusel.

(6)  Tsükliliselt kohandatud tasakaal (nagu eelmistes ridades), välja arvatud ühekordsed ja ajutised meetmed.

(7)  Ühekordsed ja muud ajutised meetmed vastavalt komisjoni talituste arvutustele (0,6% SKTst 2005. aastal (silmatorkavalt väike erinevus struktuurse ja tsükliliselt kohandatu vahel tekib ümardamisest), 0,2% SKTst 2006. aastal; kõik vähendavad puudujääki).

(8)  Komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoosis sisalduvad ühekordsed ja muud ajutised meetmed (0,5% SKTst 2005. aastal ja 0,2% 2006. aastal; kõik vähendavad puudujääki).

(9)  Kooskõlas hinnangulise potentsiaalse kasvuga 2,3% 2004. aastal, 1,9% 2005. aastal, 2,2% 2006. aastal ja 2,4% aastatel 2007–2009.

(10)  Tarbijahinnaindeksi muutus ÜTHI asemel.

(11)  Esialgsel hinnangul oli 2005. aasta majanduskasv 1,4%. Komisjoni talituste 21. veebruaril 2006 esitatud vaheprognoosis hinnatakse 2006. aasta majanduskasvuks 1,9%.

Allikas:

stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

| 5.4.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 82/19 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 82/19

---

NÕUKOGU ARVAMUS,

14. märts 2006,

Iirimaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta, 2005-2008

(2006/C 82/05)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

pärast majandus- ja rahanduskomiteega konsulteerimist

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| (1) | Nõukogu vaatas 14. märtsil 2006 läbi Iirimaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2005-2008. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu vaatas 14. märtsil 2006 läbi Iirimaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2005-2008.

| (2) | Viimasel kümnendil on Iirimaal olnud märkimisväärselt kiire tööhõive kasv ja SKT reaalkasv elaniku kohta. Viimastel aastatel on Iirimaa majandus jätkuvalt kasvanud peaaegu 5 % aastas, mis on üks kiiremaid kasvutemposid euroalal, ning tööhõive suureneb ja inflatsioon on lähenenud kiiresti euroala keskmisele. Eelarvearengute kohta võib märkida, et eelarvepositsioon on olnud üldiselt kindel ning viimase kümnendi enamikel aastatel on valitsemissektori tulud ületanud kulusid ning võla suhe on vähenenud märkimisväärselt (2005. aastal alla 30 %ni SKTst). |
| --- | --- |

(2)

Viimasel kümnendil on Iirimaal olnud märkimisväärselt kiire tööhõive kasv ja SKT reaalkasv elaniku kohta. Viimastel aastatel on Iirimaa majandus jätkuvalt kasvanud peaaegu 5 % aastas, mis on üks kiiremaid kasvutemposid euroalal, ning tööhõive suureneb ja inflatsioon on lähenenud kiiresti euroala keskmisele. Eelarvearengute kohta võib märkida, et eelarvepositsioon on olnud üldiselt kindel ning viimase kümnendi enamikel aastatel on valitsemissektori tulud ületanud kulusid ning võla suhe on vähenenud märkimisväärselt (2005. aastal alla 30 %ni SKTst).

| (3) | Nõukogu kiitis oma 17. veebruari 2005. aasta arvamuses heaks eelarvestrateegia, mis esitati eelmises ajakohastatud stabiilsusprogrammis aastateks 2004-2007. 2005. aasta eelarve täitmisega seoses seati eelmises ajakohastatud programmis eesmärgiks valitsemissektori eelarve puudujääk 0,8 % SKTst, kuid praeguses ajakohastatud programmis on hinnanguline ülejääk 0,3 % ja seda vaatamata majanduskasvuprognooside vähendamisele. 2005. aasta kavandatust märksa parema tulemuse peamine põhjus on tulude poolel. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu kiitis oma 17. veebruari 2005. aasta arvamuses heaks eelarvestrateegia, mis esitati eelmises ajakohastatud stabiilsusprogrammis aastateks 2004-2007. 2005. aasta eelarve täitmisega seoses seati eelmises ajakohastatud programmis eesmärgiks valitsemissektori eelarve puudujääk 0,8 % SKTst, kuid praeguses ajakohastatud programmis on hinnanguline ülejääk 0,3 % ja seda vaatamata majanduskasvuprognooside vähendamisele. 2005. aasta kavandatust märksa parema tulemuse peamine põhjus on tulude poolel.

| (4) | Programmis on üldiselt järgitud uues tegevusjuhendis sätestatud stabiilsus- ja lähenemisprogrammide näidisstruktuuri ja andmeesitusnõudeid (2). |
| --- | --- |

(4)

Programmis on üldiselt järgitud uues tegevusjuhendis sätestatud stabiilsus- ja lähenemisprogrammide näidisstruktuuri ja andmeesitusnõudeid (2).

| (5) | Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis kavandatakse, et SKT reaalkasv on programmiperioodi jooksul kitsas vahemikus 4,5-5 %. Praegu kättesaadava teabe põhjal tundub, et stsenaarium tugineb usutavatele kasvuprognoosidele. Kuigi praegu võib oletada, et majandus on üldiselt heas olukorras ja kiire kasv jätkub, ohustavad keskmise pikkusega perioodi väljavaateid siiski ka mõned riskid. Need on eelkõige seotud ülemaailmsete majandusväljavaadetega, võttes arvesse Iirimaa majanduse avatust, ning riigi laiaulatusliku elamuehitusbuumi võimaliku järsu langusega. Programmi ühtlustatud tarbijahinnaindeksi (ÜTHI) inflatsiooniprognoos on ehk madalavõitu. |
| --- | --- |

(5)

Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis kavandatakse, et SKT reaalkasv on programmiperioodi jooksul kitsas vahemikus 4,5-5 %. Praegu kättesaadava teabe põhjal tundub, et stsenaarium tugineb usutavatele kasvuprognoosidele. Kuigi praegu võib oletada, et majandus on üldiselt heas olukorras ja kiire kasv jätkub, ohustavad keskmise pikkusega perioodi väljavaateid siiski ka mõned riskid. Need on eelkõige seotud ülemaailmsete majandusväljavaadetega, võttes arvesse Iirimaa majanduse avatust, ning riigi laiaulatusliku elamuehitusbuumi võimaliku järsu langusega. Programmi ühtlustatud tarbijahinnaindeksi (ÜTHI) inflatsiooniprognoos on ehk madalavõitu.

| (6) | Ajakohastatud programmis kinnitatakse Iirimaa valitsuse soovi säilitada usaldusväärne riigi rahandus. Lähtudes ülejäägist 0,25 % SKTst 2005. aastal, nähakse eelarvestrateegias ette valitsemissektori eelarve puudujäägiks 0,6 % SKTst 2006. aastal ja 0,8 % SKTst kahel viimasel programmiaastal. Esmane ülejääk väheneb 1,5 % lt SKTst 2005. aastal 0,5 % le 2006.-2008. aastal. Tulude suhe SKTsse on languses, kuid kulusuhe algselt kasvab ja langeb programmiperioodi lõpus taas 2005. aasta tasemele. Investeeringute suhe SKTsse kasvab kavakohaselt 0,5 protsendipunkti võrra SKTsse ajavahemikul 2005–2008. Uues ajakohastatud programmis üldiselt kinnitatakse eelmises programmis olnud eelarve eesmärke, kui välja arvata oodatust parem 2005. aasta tulemus. |
| --- | --- |

(6)

Ajakohastatud programmis kinnitatakse Iirimaa valitsuse soovi säilitada usaldusväärne riigi rahandus. Lähtudes ülejäägist 0,25 % SKTst 2005. aastal, nähakse eelarvestrateegias ette valitsemissektori eelarve puudujäägiks 0,6 % SKTst 2006. aastal ja 0,8 % SKTst kahel viimasel programmiaastal. Esmane ülejääk väheneb 1,5 % lt SKTst 2005. aastal 0,5 % le 2006.-2008. aastal. Tulude suhe SKTsse on languses, kuid kulusuhe algselt kasvab ja langeb programmiperioodi lõpus taas 2005. aasta tasemele. Investeeringute suhe SKTsse kasvab kavakohaselt 0,5 protsendipunkti võrra SKTsse ajavahemikul 2005–2008. Uues ajakohastatud programmis üldiselt kinnitatakse eelmises programmis olnud eelarve eesmärke, kui välja arvata oodatust parem 2005. aasta tulemus.

| (7) | Pärast 2006. aastasse kavandatud eelarvepoliitika lõdvendamist peaks ühiselt kokkulepitud metoodika alusel arvutatud struktuurne tasakaal (st eelarve tsükliliselt korrigeeritud tasakaal ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) stabiliseeruma ligikaudu 0,1 % juures SKTst ülejäänud programmiperioodi jooksul. Programmis seatakse eelarvepositsiooni keskmise pikkusega perioodi eesmärgiks tasakaalulähedane struktuurne seisund ning kavandatakse säilitada sellist struktuurset seisundit, mis vastaks programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärgile kogu programmiperioodi jooksul. Kuna programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärk on alammäärast ambitsioonikam (puudujääk hinnanguliselt 1,25 % SKTst), peaks selle saavutamine täitma ka kindlusvaru tagamise eesmärgi ülemäärase puudujäägi tekke korral. Programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärk on asjakohane, sest see mahub stabiilsuse ja kasvu pakti ning tegevusjuhendiga euroala ja ERM II liikmesriikidele ette nähtud vahemikku ning see on oluliselt ambitsioonikam, kui võiks eeldada pikaajalises plaanis võlasuhet ja potentsiaalset keskmist SKT kasvu arvestades. |
| --- | --- |

(7)

Pärast 2006. aastasse kavandatud eelarvepoliitika lõdvendamist peaks ühiselt kokkulepitud metoodika alusel arvutatud struktuurne tasakaal (st eelarve tsükliliselt korrigeeritud tasakaal ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) stabiliseeruma ligikaudu 0,1 % juures SKTst ülejäänud programmiperioodi jooksul. Programmis seatakse eelarvepositsiooni keskmise pikkusega perioodi eesmärgiks tasakaalulähedane struktuurne seisund ning kavandatakse säilitada sellist struktuurset seisundit, mis vastaks programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärgile kogu programmiperioodi jooksul. Kuna programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärk on alammäärast ambitsioonikam (puudujääk hinnanguliselt 1,25 % SKTst), peaks selle saavutamine täitma ka kindlusvaru tagamise eesmärgi ülemäärase puudujäägi tekke korral. Programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärk on asjakohane, sest see mahub stabiilsuse ja kasvu pakti ning tegevusjuhendiga euroala ja ERM II liikmesriikidele ette nähtud vahemikku ning see on oluliselt ambitsioonikam, kui võiks eeldada pikaajalises plaanis võlasuhet ja potentsiaalset keskmist SKT kasvu arvestades.

| (8) | Eelarve täitmine võib olla programmis kavandatust parem, eelkõige 2006. aastal. Tuluprognoosist lähtuvalt võib eeldada, et programmi prognoosid maksulaekumiste kohta on ettevaatlikud, ja kulude poolelt võivad kapitalikulud osutuda kavandatud eraldistest mõnevõrra väiksemaks. Makromajanduslikust prognoosist tulenevad ohud eelarve eesmärkidele tunduvad ajakohastatud programmis olevat neutraalsed ja üldiselt kooskõlas komisjoni talituste hinnanguga. Eelarveprognoosi täitumine on siiski kahtluse all juhul, kui realiseeruvad keskmise pikkusega perioodi makromajanduslikud riskid. |
| --- | --- |

(8)

Eelarve täitmine võib olla programmis kavandatust parem, eelkõige 2006. aastal. Tuluprognoosist lähtuvalt võib eeldada, et programmi prognoosid maksulaekumiste kohta on ettevaatlikud, ja kulude poolelt võivad kapitalikulud osutuda kavandatud eraldistest mõnevõrra väiksemaks. Makromajanduslikust prognoosist tulenevad ohud eelarve eesmärkidele tunduvad ajakohastatud programmis olevat neutraalsed ja üldiselt kooskõlas komisjoni talituste hinnanguga. Eelarveprognoosi täitumine on siiski kahtluse all juhul, kui realiseeruvad keskmise pikkusega perioodi makromajanduslikud riskid.

| (9) | Sellist riskihinnangut silmas pidades on programmi eelarvealased põhimõtted piisavad, et pidada kinni programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärgist kogu programmiperioodi jooksul, nagu on programmis ette nähtud. Lisaks annab see iga aasta jaoks piisava kindlusvaru tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral, et ei ületataks puudujäägiläve 3 % SKTst. |
| --- | --- |

(9)

Sellist riskihinnangut silmas pidades on programmi eelarvealased põhimõtted piisavad, et pidada kinni programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärgist kogu programmiperioodi jooksul, nagu on programmis ette nähtud. Lisaks annab see iga aasta jaoks piisava kindlusvaru tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral, et ei ületataks puudujäägiläve 3 % SKTst.

| (10) | Võla suhe, mis oli 1990ndate alguses veidi alla 100 % SKTst, on 2005. aastal jõudnud hinnanguliselt 28 %ni SKTst, mis on oluliselt vähem asutamislepingus sätestatud 60 %lisest kontrollväärtusest. Programmis prognoositakse, et programmiperioodi jooksul võla suhe stabiliseerub sellel tasemel. Kui pensionifond National Pensions Reserve Fund (NPRF) ei omandaks keskvalitsusele mittekuuluvaid varasid, väheneks koguvõla suhe märkimisväärselt kogu programmiperioodi jooksul. |
| --- | --- |

(10)

Võla suhe, mis oli 1990ndate alguses veidi alla 100 % SKTst, on 2005. aastal jõudnud hinnanguliselt 28 %ni SKTst, mis on oluliselt vähem asutamislepingus sätestatud 60 %lisest kontrollväärtusest. Programmis prognoositakse, et programmiperioodi jooksul võla suhe stabiliseerub sellel tasemel. Kui pensionifond National Pensions Reserve Fund (NPRF) ei omandaks keskvalitsusele mittekuuluvaid varasid, väheneks koguvõla suhe märkimisväärselt kogu programmiperioodi jooksul.

| (11) | Iirimaa rahanduse jätkusuutlikkusega seotud riskid tunduvad olevat keskmised, arvestades elanikkonna vananemisega kaasnevate eelarvekulude prognoosi. Praegune kindel eelarvepositsioon koos madala võlataseme ja varade akumuleerimisega pensionifondi aitab osaliselt tasakaalustada pikemaks perioodiks kavandatud märkimisväärset kasvu vanusega seotud riigi kulutustes (eelkõige seoses pensionidega). Iirimaal viidi hiljuti läbi avalike teenistujate pensionisüsteemi reform ning ametiasutused kavandavad täiendavaid meetmeid, mis peaksid kaasa aitama avaliku teenistuse pensionidele jätkusuutlikuma aluse tagamisele. Kohustus kontrollida osamaksemäärade piisavust korrapäraste kindlustusmatemaatiliste ülevaadete abil on kasulik. Lisameetmete võtmine, mille eesmärk on vähendada vananeva elanikkonna mõju eelarvele pikema perioodi jooksul, oleks siiski tähtis, et vähendada riske riigi rahanduse jätkusuutlikkusele. |
| --- | --- |

(11)

Iirimaa rahanduse jätkusuutlikkusega seotud riskid tunduvad olevat keskmised, arvestades elanikkonna vananemisega kaasnevate eelarvekulude prognoosi. Praegune kindel eelarvepositsioon koos madala võlataseme ja varade akumuleerimisega pensionifondi aitab osaliselt tasakaalustada pikemaks perioodiks kavandatud märkimisväärset kasvu vanusega seotud riigi kulutustes (eelkõige seoses pensionidega). Iirimaal viidi hiljuti läbi avalike teenistujate pensionisüsteemi reform ning ametiasutused kavandavad täiendavaid meetmeid, mis peaksid kaasa aitama avaliku teenistuse pensionidele jätkusuutlikuma aluse tagamisele. Kohustus kontrollida osamaksemäärade piisavust korrapäraste kindlustusmatemaatiliste ülevaadete abil on kasulik. Lisameetmete võtmine, mille eesmärk on vähendada vananeva elanikkonna mõju eelarvele pikema perioodi jooksul, oleks siiski tähtis, et vähendada riske riigi rahanduse jätkusuutlikkusele.

| (12) | Riigi rahanduse valdkonnas kavandatud meetmed on üldiselt kooskõlas koondsuunistes sisalduvate majanduspoliitika üldsuunistega ajavahemikuks 2005–2008. Eelkõige peab Iirimaa kinni oma keskmise pikkusega perioodi eesmärkidest ja ajakohastatud programmis on ülevaade valitsuse struktuurireformiprogrammist, mis peaks aitama kaasa avalike teenuste kvaliteedi edendamisele, riigi kulutuste tõhususe tõstmisele ja Iirimaa majanduse infrastruktuurivajaduste täitmisele. |
| --- | --- |

(12)

Riigi rahanduse valdkonnas kavandatud meetmed on üldiselt kooskõlas koondsuunistes sisalduvate majanduspoliitika üldsuunistega ajavahemikuks 2005–2008. Eelkõige peab Iirimaa kinni oma keskmise pikkusega perioodi eesmärkidest ja ajakohastatud programmis on ülevaade valitsuse struktuurireformiprogrammist, mis peaks aitama kaasa avalike teenuste kvaliteedi edendamisele, riigi kulutuste tõhususe tõstmisele ja Iirimaa majanduse infrastruktuurivajaduste täitmisele.

| (13) | Iirimaa riiklikus reformikavas, mis esitati 28. oktoobril 2005 tööhõivet ja majanduskasvu käsitleva uuendatud Lissaboni strateegia kontekstis, on eelkõige välja toodud järgmised riigi rahandust oluliselt mõjutavad väljakutsed: i) suunata jätkuvalt riigi investeeringuid sellisesse prioriteetsesse valdkonda nagu majanduslik ja sotsiaalne infrastruktuur ning teha muid majanduskasvu soodustavaid kulutusi; ja ii) stabiilse makromajandusliku keskkonna ja jätkusuutliku riigi rahanduse säilitamine ning mõõduka inflatsioonitaseme tagamine. Riiklikus reformikavas sätestatud tegevusvaldkondade suuniste mõju eelarvele kajastub täielikult stabiilsusprogrammi eelarveprognoosides. Stabiilsusprogrammi riigi rahandusega seoses kavandatud meetmed on kooskõlas riiklikus reformikavas ettenähtud meetmetega. Stabiilsusprogrammis täiendatakse neid meetmeid kavandatavate muudatustega riigi rahanduse institutsioonilises korralduses, sealhulgas tehakse mõned uuendused eelarve ja prognooside koostamise menetluses. |
| --- | --- |

(13)

Iirimaa riiklikus reformikavas, mis esitati 28. oktoobril 2005 tööhõivet ja majanduskasvu käsitleva uuendatud Lissaboni strateegia kontekstis, on eelkõige välja toodud järgmised riigi rahandust oluliselt mõjutavad väljakutsed: i) suunata jätkuvalt riigi investeeringuid sellisesse prioriteetsesse valdkonda nagu majanduslik ja sotsiaalne infrastruktuur ning teha muid majanduskasvu soodustavaid kulutusi; ja ii) stabiilse makromajandusliku keskkonna ja jätkusuutliku riigi rahanduse säilitamine ning mõõduka inflatsioonitaseme tagamine. Riiklikus reformikavas sätestatud tegevusvaldkondade suuniste mõju eelarvele kajastub täielikult stabiilsusprogrammi eelarveprognoosides. Stabiilsusprogrammi riigi rahandusega seoses kavandatud meetmed on kooskõlas riiklikus reformikavas ettenähtud meetmetega. Stabiilsusprogrammis täiendatakse neid meetmeid kavandatavate muudatustega riigi rahanduse institutsioonilises korralduses, sealhulgas tehakse mõned uuendused eelarve ja prognooside koostamise menetluses.

Nõukogu on arvamusel, et üldiselt on Iirimaa eelarvepositsioon usaldusväärne ja eelarvestrateegia on hea näide stabiilsuse ja kasvu paktiga kooskõlas olevast fiskaalpoliitikast. Nõukogu soovitab Iirimaal jätkata meetmete rakendamist, et vähendada vananeva elanikkonna mõju eelarvele pikema perioodi jooksul.

Tähtsamate makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reaalne SKT
  (muutus %) | SP dets 2005 | 4,5 | 4,6 | 4,8 | 5,0 | 4,8 |
| KOM nov 2005 (4) | 4,5 | 4,4 | 4,8 | 5,0 | puudub |
| SP dets 2004 | 5,3 | 5,1 | 5,2 | 5,4 | puudub |
| ÜTHI inflatsioon
  (%) | SP dets 2005 | 2,3 | 2,2 | 2,0 | 2,0 | 1,8 |
| KOM nov 2005 | 2,3 | 2,2 | 2,5 | 2,4 | puudub |
| SP dets 2004 | 2,3 | 2,1 | 2,0 | 1,9 | puudub |
| Toodangu lõhe
  (% potentsiaalsest SKTst) | SP dets 2005 (3) | 0,1 | – 1,3 | – 1,9 | – 2,2 | – 2,1 |
| KOM nov 2005 (8) | 0,1 | – 1,6 | – 2,2 | – 2,6 | puudub |
| SP dets 2004 (3) | – 1,0 | – 1,8 | – 2,3 | – 2,0 | puudub |
| Valitsemissektori eelarve tasakaal
  (% SKTst) | SP dets 2005 | 1,4 | 0,3 | – 0,6 | – 0,8 | – 0,8 |
| KOM nov 2005 (4) | 1,4 | – 0,4 | – 0,3 | – 0,1 | puudub |
| SP dets 2004 | 0,9 | – 0,8 | – 0,6 | – 0,6 | puudub |
| Esmane tasakaal
  (% SKTst) | SP dets 2005 | 2,6 | 1,5 | 0,6 | 0,4 | 0,5 |
| KOM nov 2005 (4) | 2,7 | 0,8 | 0,8 | 0,9 | puudub |
| SP dets 2004 | 2,1 | 0,6 | 0,6 | 0,7 | puudub |
| Tsükliliselt korrigeeritud tasakaal
  (% SKTst) | SP dets 2005 (3) | 1,4 | 0,8 | 0,2 | 0,1 | 0,1 |
| KOM nov 2005 (4) | 1,4 | 0,2 | 0,6 | 0,9 | puudub |
| SP dets 2004 (3) | 1,2 | – 0,2 | 0,1 | 0,0 | puudub |
| Struktuurne tasakaal (5)

  (% SKTst) | SP dets 2005 (6) | 0,7 | 1,1 | 0,1 | 0,1 | 0,1 |
| KOM nov 2005 (4)
   (7) | 0,7 | 0,6 | 0,6 | 0,9 | puudub |
| SP dets 2004 | n.d. | puudub | puudub | puudub | puudub |
| Valitsemissektori koguvõlg
  (% SKTst) | SP dets 2005 | 29,4 | 28,0 | 28,0 | 28,2 | 28,3 |
| KOM nov 2005 (4) | 29,8 | 29,0 | 28,7 | 28,2 | puudub |
| SP dets 2004 | 30,5 | 30,1 | 30,1 | 30,0 | puudub |
| stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused. |

2004

2005

2006

2007

2008

Reaalne SKT

(muutus %)

SP dets 2005

4,5

4,6

4,8

5,0

4,8

KOM nov 2005 (4)

4,5

4,4

4,8

5,0

puudub

SP dets 2004

5,3

5,1

5,2

5,4

puudub

ÜTHI inflatsioon

(%)

SP dets 2005

2,3

2,2

2,0

2,0

1,8

KOM nov 2005

2,3

2,2

2,5

2,4

puudub

SP dets 2004

2,3

2,1

2,0

1,9

puudub

Toodangu lõhe

(% potentsiaalsest SKTst)

SP dets 2005 (3)

0,1

– 1,3

– 1,9

– 2,2

– 2,1

KOM nov 2005 (8)

0,1

– 1,6

– 2,2

– 2,6

puudub

SP dets 2004 (3)

– 1,0

– 1,8

– 2,3

– 2,0

puudub

Valitsemissektori eelarve tasakaal

(% SKTst)

SP dets 2005

1,4

0,3

– 0,6

– 0,8

– 0,8

KOM nov 2005 (4)

1,4

– 0,4

– 0,3

– 0,1

puudub

SP dets 2004

0,9

– 0,8

– 0,6

– 0,6

puudub

Esmane tasakaal

(% SKTst)

SP dets 2005

2,6

1,5

0,6

0,4

0,5

KOM nov 2005 (4)

2,7

0,8

0,8

0,9

puudub

SP dets 2004

2,1

0,6

0,6

0,7

puudub

Tsükliliselt korrigeeritud tasakaal

(% SKTst)

SP dets 2005 (3)

1,4

0,8

0,2

0,1

0,1

KOM nov 2005 (4)

1,4

0,2

0,6

0,9

puudub

SP dets 2004 (3)

1,2

– 0,2

0,1

0,0

puudub

Struktuurne tasakaal (5)

(% SKTst)

SP dets 2005 (6)

0,7

1,1

0,1

0,1

0,1

KOM nov 2005 (4)
   (7)

0,7

0,6

0,6

0,9

puudub

SP dets 2004

n.d.

puudub

puudub

puudub

puudub

Valitsemissektori koguvõlg

(% SKTst)

SP dets 2005

29,4

28,0

28,0

28,2

28,3

KOM nov 2005 (4)

29,8

29,0

28,7

28,2

puudub

SP dets 2004

30,5

30,1

30,1

30,0

puudub

stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Dokumendid, millele on viidatud käesolevas tekstis, asuvad veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Programm sisaldab kõiki uues tegevusjuhendis ette nähtud kohustuslikke andmeid, kuid puuduvad mõned valikulised andmed.

(3)  Komisjoni talituste arvutused programmis sisalduva teabe alusel.

(4)  Komisjoni talituste 2005. aasta sügisprognoos on tehtud enne 2005. aasta detsembri eelarvet, millel ajakohastatud stabiilsusprogramm põhineb.

(5)  Tsükliliselt korrigeeritud tasakaal (nagu eelmistes ridades), välja arvatud ühekordsed ja muud ajutised meetmed.

(6)  Programmist võetud ühekordsed ja muud ajutised meetmed (0,3% SKTst 2005. aastal, ülejääk väheneb). Iirimaa rahandusministeeriumi esitatud hinnangulised ühekordsed meetmed 2004. ja 2006. aastal: 0,7% SKTst 2004. aastal ja 0,1% SKTst 2006. aastal (mõlemal juhul ülejääk kasvab).

(7)  Ühekordsed ja muud ajutised meetmed vastavalt komisjoni talituste 2005. aasta sügisprognoosile (0,4% SKTst 2005. aastal, ülejääk väheneb).

(8)  Põhineb hinnangulisel potentsiaalsel kasvul, mis on vastavalt 5,8%, 6,1%, 5,5% ja 5,3% aastateks 2004–2007.

Allikas:

stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

| 5.4.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 82/23 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 82/23

---

NÕUKOGU ARVAMUS

14. märts 2006,

Itaalia ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2005–2009

(2006/C 82/06)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta (1) eriti selle artikli 5 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| 1) | Nõukogu vaatas 14. märtsil 2006 läbi Itaalia ajakohastatud stabiilsusprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2005–2009. |
| --- | --- |

1)

Nõukogu vaatas 14. märtsil 2006 läbi Itaalia ajakohastatud stabiilsusprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2005–2009.

| 2) | Aastatel 1995–2004 kasvas Itaalia SKT keskmiselt 1,5 % aastas, mis on alla euroala 2 %. Viimasel kümnendil on Itaalias tootmiskasv märkimisväärselt aeglustunud, konkurentsivõime on järkjärguliselt halvenenud, mille tulemusel on ekspordi turuosa püsivalt vähenenud ja alates 2000. aastast on tootmistegevus oluliselt kokku tõmbunud. 1990ndatel aastatel tegi Itaalia märkimisväärseid edusamme eelarve tasakaalustamisel, vähendades valitsemissektori puudujääki ligi 12 % lt SKTst 1990. aastal kuni alla 2 % kümnendi lõpus. Kuid puudujääk kasvas taas üle 3 % SKTst 2001., 2003. ja 2004. aastal, jäädes 3 % lähedale ainult tänu märkimisväärsetele ühekordsetele meetmetele (2). Esmane ülejääk vähenes 5 % lt SKTst 1999. aastal 1,8 %le SKTst 2004. aastal ning võla suhe SKTsse vähenes oluliselt, olles kõrgeim 1994. aastal 125 % ga. 2004. aasta lõpus oli võlg 106,5 % SKTst. |
| --- | --- |

2)

Aastatel 1995–2004 kasvas Itaalia SKT keskmiselt 1,5 % aastas, mis on alla euroala 2 %. Viimasel kümnendil on Itaalias tootmiskasv märkimisväärselt aeglustunud, konkurentsivõime on järkjärguliselt halvenenud, mille tulemusel on ekspordi turuosa püsivalt vähenenud ja alates 2000. aastast on tootmistegevus oluliselt kokku tõmbunud. 1990ndatel aastatel tegi Itaalia märkimisväärseid edusamme eelarve tasakaalustamisel, vähendades valitsemissektori puudujääki ligi 12 % lt SKTst 1990. aastal kuni alla 2 % kümnendi lõpus. Kuid puudujääk kasvas taas üle 3 % SKTst 2001., 2003. ja 2004. aastal, jäädes 3 % lähedale ainult tänu märkimisväärsetele ühekordsetele meetmetele (2). Esmane ülejääk vähenes 5 % lt SKTst 1999. aastal 1,8 %le SKTst 2004. aastal ning võla suhe SKTsse vähenes oluliselt, olles kõrgeim 1994. aastal 125 % ga. 2004. aasta lõpus oli võlg 106,5 % SKTst.

| 3) | Oma 17. veebruari 2005. aasta arvamuses eelmise ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta soovitas nõukogu Itaalial: tagada 2005. aasta kavandatud puudujäägi saavutamine, saavutada tasakaalulähedane eelarve 2008. aastaks ja tagada, et võla suhe SKTsse langeks kiiremini, pöörates erilist tähelepanu muudele võlga suurendavatele teguritele peale netolaenude. 28. juulil 2004 otsustas nõukogu, et Itaalial on ülemäärane eelarvepuudujääk. Kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohaselt esitatud nõukogu sama kuupäeva soovitusega tuleb ülemäärane eelarvepuudujääk kõrvaldada 2007. aastaks. Komisjon võttis 22. veebruaril vastu teatise, milles ta tegi järelduse, et enne nõukogu poolt seatud tähtaega (12. jaanuar 2006) Itaalia poolt võetud meetmed oleksid nende täielikul elluviimisel kooskõlas nõukogu soovituses esitatud eelarve tasakaalustamiskavaga. |
| --- | --- |

3)

Oma 17. veebruari 2005. aasta arvamuses eelmise ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta soovitas nõukogu Itaalial: tagada 2005. aasta kavandatud puudujäägi saavutamine, saavutada tasakaalulähedane eelarve 2008. aastaks ja tagada, et võla suhe SKTsse langeks kiiremini, pöörates erilist tähelepanu muudele võlga suurendavatele teguritele peale netolaenude. 28. juulil 2004 otsustas nõukogu, et Itaalial on ülemäärane eelarvepuudujääk. Kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohaselt esitatud nõukogu sama kuupäeva soovitusega tuleb ülemäärane eelarvepuudujääk kõrvaldada 2007. aastaks. Komisjon võttis 22. veebruaril vastu teatise, milles ta tegi järelduse, et enne nõukogu poolt seatud tähtaega (12. jaanuar 2006) Itaalia poolt võetud meetmed oleksid nende täielikul elluviimisel kooskõlas nõukogu soovituses esitatud eelarve tasakaalustamiskavaga.

| 4) | 2005. aastal on puudujääk hinnanguliselt 4,3 % SKTst, kuigi eelmises ajakohastatud programmis oli eesmärgiks seatud 2,7 % SKTst. Eesmärki ei täidetud, sest: i) SKT kasv ei vastanud ootustele; ii) esines kõrvalekaldeid esmastes kulutustes ja kinnisvara müügis, mida ei kompenseerinud täielikult ka suuremad tulud ega madalamad intressikulud ja iii) esinesid ülekandemõjud 2004. aastast, eriti tingituna korrigeeritud statistilistest andmetest. |
| --- | --- |

4)

2005. aastal on puudujääk hinnanguliselt 4,3 % SKTst, kuigi eelmises ajakohastatud programmis oli eesmärgiks seatud 2,7 % SKTst. Eesmärki ei täidetud, sest: i) SKT kasv ei vastanud ootustele; ii) esines kõrvalekaldeid esmastes kulutustes ja kinnisvara müügis, mida ei kompenseerinud täielikult ka suuremad tulud ega madalamad intressikulud ja iii) esinesid ülekandemõjud 2004. aastast, eriti tingituna korrigeeritud statistilistest andmetest.

| 5) | Programmis on üldjoontes järgitud uue tegevusjuhendiga kehtestatud stabiilsus- ja lähenemisprogrammide näidisstruktuuri, kuid erineb kohati tegevusjuhendis kehtestatud andmete edastamise nõuete osas (3). Ajakohastatud programm esitati kolm nädalat pärast tegevusjuhendis sätestatud 1. detsembri tähtaega, sest Itaalia ametiasutused soovisid sellesse lisada 2006. aasta eelarve lõpliku versiooni. |
| --- | --- |

5)

Programmis on üldjoontes järgitud uue tegevusjuhendiga kehtestatud stabiilsus- ja lähenemisprogrammide näidisstruktuuri, kuid erineb kohati tegevusjuhendis kehtestatud andmete edastamise nõuete osas (3). Ajakohastatud programm esitati kolm nädalat pärast tegevusjuhendis sätestatud 1. detsembri tähtaega, sest Itaalia ametiasutused soovisid sellesse lisada 2006. aasta eelarve lõpliku versiooni.

| 6) | Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis nähakse ette, et SKT reaalkasv suureneb 0 % lt 2005. aastal keskmiselt 1,5 % le kogu ülejäänud programmiperioodi jooksul. Praegu olemasoleva teabega võrreldes tundub stsenaarium usutav. Programmi inflatsiooniprognoosid tunduvad olevat samuti realistlikud. |
| --- | --- |

6)

Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis nähakse ette, et SKT reaalkasv suureneb 0 % lt 2005. aastal keskmiselt 1,5 % le kogu ülejäänud programmiperioodi jooksul. Praegu olemasoleva teabega võrreldes tundub stsenaarium usutav. Programmi inflatsiooniprognoosid tunduvad olevat samuti realistlikud.

| 7) | Programmis esitatud eelarvestrateegia eesmärk on vähendada puudujääki alla 3 % SKTst 2007. aastaks ja tugevdada eelarveseisundit veelgi tasakaalus eelarve suunas järgnevatel aastatel. Esmase tasakaalu paranemist kavandatakse 0,6 % lt SKTst 2005. aastal 3,2 % le 2009. aastal. Eelarveseisundi paranemine 2006. aastal on valdavalt seotud kulutuste poolega. Aastateks 2007–2009 on ainult andmed nõutava parandamise kohta, et saavutada need eelarve eesmärgid, mis on seotud muutmata õigusaktidel põhineva puudujäägi kujunemisega. Eelmise programmiga võrreldes kinnitatakse uues ajakohastatud programmis riigi rahanduse kavandatud kohandamist ebasoodsama makromajandusliku stsenaariumi taustal. 2008. aasta uus kavandatud puudujääk on siiski 1,2 % SKTst halvem kui eelmises ajakohastatud programmis, sest ettepoole toomine ei kompenseeri täielikult 2005. aasta palju nõrgema stardipositsiooni mõju. |
| --- | --- |

7)

Programmis esitatud eelarvestrateegia eesmärk on vähendada puudujääki alla 3 % SKTst 2007. aastaks ja tugevdada eelarveseisundit veelgi tasakaalus eelarve suunas järgnevatel aastatel. Esmase tasakaalu paranemist kavandatakse 0,6 % lt SKTst 2005. aastal 3,2 % le 2009. aastal. Eelarveseisundi paranemine 2006. aastal on valdavalt seotud kulutuste poolega. Aastateks 2007–2009 on ainult andmed nõutava parandamise kohta, et saavutada need eelarve eesmärgid, mis on seotud muutmata õigusaktidel põhineva puudujäägi kujunemisega. Eelmise programmiga võrreldes kinnitatakse uues ajakohastatud programmis riigi rahanduse kavandatud kohandamist ebasoodsama makromajandusliku stsenaariumi taustal. 2008. aasta uus kavandatud puudujääk on siiski 1,2 % SKTst halvem kui eelmises ajakohastatud programmis, sest ettepoole toomine ei kompenseeri täielikult 2005. aasta palju nõrgema stardipositsiooni mõju.

| 8) | Programmiperioodi jooksul peaks ühiselt kokkulepitud metoodika alusel arvutatud struktuurne tasakaal (s.t eelarve tsükliliselt kohandatud tasakaal ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) prognooside kohaselt paranema keskmiselt pisut rohkem kui 0,75 % SKTst aastas. Programmis seatakse eelarveseisundi keskmise pikkusega ajavahemiku eesmärgiks vastavalt stabiilsuse ja kasvu paktile tasakaalus eelarve, kuid eesmärgi täitmise aeg ei mahu programmiperioodi. Kuna programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärk on alammäärast ambitsioonikam (puudujääk hinnanguliselt 1,5 % SKTst), peaks selle saavutamine täitma ka kindlusvaru tagamise eesmärgi ülemäärase puudujäägi tekke korral. See alammäär saavutataks siiski alles 2009. aastal. Programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärk on asjakohane, sest see asub stabiilsuse ja kasvu pakti ja tegevusjuhendiga euroala ja ERM II liikmesriikidele ette nähtud vahemikus ning peegeldab õigesti võlasuhet ja potentsiaalset keskmist SKT kasvu pikaajalises plaanis. |
| --- | --- |

8)

Programmiperioodi jooksul peaks ühiselt kokkulepitud metoodika alusel arvutatud struktuurne tasakaal (s.t eelarve tsükliliselt kohandatud tasakaal ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) prognooside kohaselt paranema keskmiselt pisut rohkem kui 0,75 % SKTst aastas. Programmis seatakse eelarveseisundi keskmise pikkusega ajavahemiku eesmärgiks vastavalt stabiilsuse ja kasvu paktile tasakaalus eelarve, kuid eesmärgi täitmise aeg ei mahu programmiperioodi. Kuna programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärk on alammäärast ambitsioonikam (puudujääk hinnanguliselt 1,5 % SKTst), peaks selle saavutamine täitma ka kindlusvaru tagamise eesmärgi ülemäärase puudujäägi tekke korral. See alammäär saavutataks siiski alles 2009. aastal. Programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärk on asjakohane, sest see asub stabiilsuse ja kasvu pakti ja tegevusjuhendiga euroala ja ERM II liikmesriikidele ette nähtud vahemikus ning peegeldab õigesti võlasuhet ja potentsiaalset keskmist SKT kasvu pikaajalises plaanis.

| 9) | Eelarve tulemus võib osutuda programmis kavandatust halvemaks. 2006. aasta eelarve täitmine on suhteliselt ebakindel, eelkõige seoses märkimisväärse kulude vähendamisega. Pärast 2006. aastat teave kavandatud meetmete kohta puudub ja eelarve vajaliku paranduse suurust võidakse alahinnata. |
| --- | --- |

9)

Eelarve tulemus võib osutuda programmis kavandatust halvemaks. 2006. aasta eelarve täitmine on suhteliselt ebakindel, eelkõige seoses märkimisväärse kulude vähendamisega. Pärast 2006. aastat teave kavandatud meetmete kohta puudub ja eelarve vajaliku paranduse suurust võidakse alahinnata.

| 10) | Võttes arvesse riskide tasakaalustamist, sõltub ülemäärase puudujäägi parandamine nõukogu seatud tähtajaks, 2007. aastaks, eelkõige 2006. aasta eelarve täielikust ja tõhusast täitmisest ning 2007. aasta põhjalike parandusmeetmete kindlaksmääramisest ja elluviimisest (4). Kindlusvaru tagamine 2009. aastal sõltub samuti nendest riskidest ning parandusmeetmete kindlaksmääramisest ja elluviimisest pärast 2007. aastat. Aastateks pärast ülemäärase eelarvepuudujäägi parandamist on programmis esitatud kohandamine programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärgi suunas kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga, milles on sätestatud, et euroala ja ERM II liikmesriikidel peab struktuurne tasakaal paranema vähemalt 0,5 % SKTst aastas, ning et kohandamine peab olema suurem majanduslikult headel aegadel ning võib majandusliku languse perioodil olla väiksem. |
| --- | --- |

10)

Võttes arvesse riskide tasakaalustamist, sõltub ülemäärase puudujäägi parandamine nõukogu seatud tähtajaks, 2007. aastaks, eelkõige 2006. aasta eelarve täielikust ja tõhusast täitmisest ning 2007. aasta põhjalike parandusmeetmete kindlaksmääramisest ja elluviimisest (4). Kindlusvaru tagamine 2009. aastal sõltub samuti nendest riskidest ning parandusmeetmete kindlaksmääramisest ja elluviimisest pärast 2007. aastat. Aastateks pärast ülemäärase eelarvepuudujäägi parandamist on programmis esitatud kohandamine programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärgi suunas kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga, milles on sätestatud, et euroala ja ERM II liikmesriikidel peab struktuurne tasakaal paranema vähemalt 0,5 % SKTst aastas, ning et kohandamine peab olema suurem majanduslikult headel aegadel ning võib majandusliku languse perioodil olla väiksem.

| 11) | Võla suhe on 2005. aastal jõudnud hinnanguliselt 108,5 % ni SKTsse, mis on oluliselt üle asutamislepingus sätestatud 60 % kontrollväärtuse ja üks suurimaid ELis. Programmis prognoositakse, et võla suhe väheneb programmiperioodi jooksul 7 protsendipunkti võrra. Võla suhte areng ei pruugi olla nii soodne, kui programmis prognoositud, võttes arvesse eespool nimetatud eelarve eesmärkide riske ja ebakindlust seoses varude muutuste kohandamisega. Seda riskihinnangut silmas pidades on vaja eelarveseisundit veelgi tugevdada, et tagada võla suhte piisav vähendamine kontrollväärtuse suunas. |
| --- | --- |

11)

Võla suhe on 2005. aastal jõudnud hinnanguliselt 108,5 % ni SKTsse, mis on oluliselt üle asutamislepingus sätestatud 60 % kontrollväärtuse ja üks suurimaid ELis. Programmis prognoositakse, et võla suhe väheneb programmiperioodi jooksul 7 protsendipunkti võrra. Võla suhte areng ei pruugi olla nii soodne, kui programmis prognoositud, võttes arvesse eespool nimetatud eelarve eesmärkide riske ja ebakindlust seoses varude muutuste kohandamisega. Seda riskihinnangut silmas pidades on vaja eelarveseisundit veelgi tugevdada, et tagada võla suhte piisav vähendamine kontrollväärtuse suunas.

| 12) | Itaalia rahanduse jätkusuutlikkuse puhul on vananeva elanikkonnaga seotud eelarvekulude prognoosist tulenevad riskid keskmise tasemega. Varasemad reformid on aidanud ohjeldada edaspidist riiklike kulutuste kasvu ning nende täielik elluviimine ja eelkõige 2004. aasta pensionireformi elluviimine on äärmiselt oluline oodatud tulemuste saavutamiseks. Praegune kõrge koguvõla tase ja nõrk eelarveseisund osutavad sellele, et riigi rahandust on vaja oluliselt tugevdada keskmise pikkusega perioodil, et vähendada riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud riske (5). |
| --- | --- |

12)

Itaalia rahanduse jätkusuutlikkuse puhul on vananeva elanikkonnaga seotud eelarvekulude prognoosist tulenevad riskid keskmise tasemega. Varasemad reformid on aidanud ohjeldada edaspidist riiklike kulutuste kasvu ning nende täielik elluviimine ja eelkõige 2004. aasta pensionireformi elluviimine on äärmiselt oluline oodatud tulemuste saavutamiseks. Praegune kõrge koguvõla tase ja nõrk eelarveseisund osutavad sellele, et riigi rahandust on vaja oluliselt tugevdada keskmise pikkusega perioodil, et vähendada riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud riske (5).

| 13) | Riigi rahanduse valdkonnas kavandatud meetmed on üldiselt kooskõlas aastateks 2005–2008 ettenähtud koondsuunistega hõlmatud majanduspoliitika üldsuunistega. Eelkõige võtab Itaalia meetmeid ülemäärase puudujäägi parandamiseks ning on pühendunud keskmise struktuurse kohandamise tagamisele aastas ilma ühekordsete meetmeteta kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga. Siiski oleks asjakohane ette näha valitsemissektori võla kiirem vähendamine. |
| --- | --- |

13)

Riigi rahanduse valdkonnas kavandatud meetmed on üldiselt kooskõlas aastateks 2005–2008 ettenähtud koondsuunistega hõlmatud majanduspoliitika üldsuunistega. Eelkõige võtab Itaalia meetmeid ülemäärase puudujäägi parandamiseks ning on pühendunud keskmise struktuurse kohandamise tagamisele aastas ilma ühekordsete meetmeteta kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga. Siiski oleks asjakohane ette näha valitsemissektori võla kiirem vähendamine.

| 14) | Itaalia riiklikus reformiprogrammis, mis esitati 14. oktoobril 2005 tööhõivet ja majanduskasvu käsitleva uuendatud Lissaboni strateegia kontekstis, on esitatud järgmised viis väljakutset: vaba valiku ala laiendamine kodanikele ja ettevõttetele (avades energia- ja teenusteturud); teadustöö ja tehnoloogilise uuendustegevuse toetamine; hariduse ja koolituse tugevdamine; infrastruktuuri ajakohastamine; ja keskkonna kaitsmine. Riigi rahandusega seoses käsitletakse 2005. aasta juuli majandus- ja finantsplaneerimisdokumendis kuuendat prioriteeti, eelarve pikaajalist jätkusuutlikkust. Riiklikus reformiprogrammis ning majandus- ja finantsplaneerimisdokumendis riigi rahandusega seoses kavandatud meetmed on üldiselt kooskõlas stabiilsusprogrammis ettenähtud meetmetega. Ajakohastatud programmis on meetmed sotsiaalmaksete vähendamiseks, erakogumispensioni edendamiseks ja tervishoiusüsteemi puudujäägi vähendamiseks. |
| --- | --- |

14)

Itaalia riiklikus reformiprogrammis, mis esitati 14. oktoobril 2005 tööhõivet ja majanduskasvu käsitleva uuendatud Lissaboni strateegia kontekstis, on esitatud järgmised viis väljakutset: vaba valiku ala laiendamine kodanikele ja ettevõttetele (avades energia- ja teenusteturud); teadustöö ja tehnoloogilise uuendustegevuse toetamine; hariduse ja koolituse tugevdamine; infrastruktuuri ajakohastamine; ja keskkonna kaitsmine. Riigi rahandusega seoses käsitletakse 2005. aasta juuli majandus- ja finantsplaneerimisdokumendis kuuendat prioriteeti, eelarve pikaajalist jätkusuutlikkust. Riiklikus reformiprogrammis ning majandus- ja finantsplaneerimisdokumendis riigi rahandusega seoses kavandatud meetmed on üldiselt kooskõlas stabiilsusprogrammis ettenähtud meetmetega. Ajakohastatud programmis on meetmed sotsiaalmaksete vähendamiseks, erakogumispensioni edendamiseks ja tervishoiusüsteemi puudujäägi vähendamiseks.

Eespool esitatud hinnangut arvestades võib lugeda, et programm on kooskõlas ülemäärase puudujäägi parandamisega 2007. aastaks, eeldusel et 2006. aasta eelarve täidetakse täielikult ja tõhusalt ning määratletakse ja võetakse täiendavaid põhjalikke meetmeid 2007. aastaks. Pidades silmas nõukogu 28. juuli 2005. aasta soovitusi asutamislepingu artikli 104 lõike 7 alusel ja selleks, et tugevdada riigi rahanduse jätkusuutlikkust, soovitab nõukogu Itaalial:

| i) | täita programmis 2006. ja 2007. aastaks kavandatud struktuursed ülesanded, et tagada ülemäärase puudujäägi usaldusväärne ja jätkusuutlik parandamine 2007. aastaks; |
| --- | --- |

i)

täita programmis 2006. ja 2007. aastaks kavandatud struktuursed ülesanded, et tagada ülemäärase puudujäägi usaldusväärne ja jätkusuutlik parandamine 2007. aastaks;

| ii) | selgitada üldiseid meetmeid, mis on kohandamiskava aluseks 2007. aastal ja programmiperioodi lõpuaastatel, ning tagada, et kohandamine keskmise pikkusega perioodi eesmärgi saavutamiseks oleks kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakt nõuetega; |
| --- | --- |

ii)

selgitada üldiseid meetmeid, mis on kohandamiskava aluseks 2007. aastal ja programmiperioodi lõpuaastatel, ning tagada, et kohandamine keskmise pikkusega perioodi eesmärgi saavutamiseks oleks kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakt nõuetega;

| iii) | tagada, et võla suhe SKTsse langeks kiiremini asutamislepingus sätestatud 60 % kontrollväärtuseni, pöörates erilist tähelepanu võla tasemes muutusi esile kutsuvatele teguritele, v.a netolaenud, ning |
| --- | --- |

iii)

tagada, et võla suhe SKTsse langeks kiiremini asutamislepingus sätestatud 60 % kontrollväärtuseni, pöörates erilist tähelepanu võla tasemes muutusi esile kutsuvatele teguritele, v.a netolaenud, ning

| iv) | parandada eelarvemenetlust, suurendades selle läbipaistvust ning rakendades tõhusalt kulude järelevalve, kontrolli ja aruandluse vanu ja uusi mehhanisme. |
| --- | --- |

iv)

parandada eelarvemenetlust, suurendades selle läbipaistvust ning rakendades tõhusalt kulude järelevalve, kontrolli ja aruandluse vanu ja uusi mehhanisme.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus (6)

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reaalne SKT
  (muutus, %) | SP detsember 2005 | 1,2 | 0,0 | 1,5 | 1,5 | 1,7 | 1,8 |
| KOM nov 2005 (11) | 1,2 | 0,2 | 1,5 | 1,4 | puudub | puudub |
| SP november 2004 | 1,2 | 2,1 | 2,2 | 2,3 | 2,3 | puudub |
| ÜTHI inflatsioon
  (%) | SP detsember 2005 | 2,3 | 2,3 | 2,3 | 2,2 | 2,0 | 2,0 |
| KOM nov 2005 | 2,3 | 2,2 | 2,1 | 1,9 | puudub | puudub |
| SP november 2004 | 2,2 | 1,6 | 1,5 | 1,4 | 1,4 | puudub |
| SKT lõhe
  (% potentsiaalsest SKTst) | SP detsember 2005 (7) | – 0,4 | – 1,5 | – 1,2 | – 1,0 | – 0,8 | – 0,6 |
| KOM nov 2005 (12) | – 0,5 | – 1,5 | – 1,2 | – 1,2 | puudub | puudub |
| SP november 2004 (7) | – 1,6 | – 1,2 | – 0,8 | – 0,3 | 0,0 | puudub |
| Valitsemissektori eelarve tasakaal
  (% SKTst) | SP detsember 2005 | – 3,2 | – 4,3 | – 3,5 | – 2,8 | – 2,1 | – 1,5 |
| KOM nov 2005 | – 3,2 | – 4,3 | – 4,2 | – 4,6 | puudub | puudub |
| SP november 2004 | – 2,9 | – 2,7 | – 2,0 | – 1,4 | – 0,9 | puudub |
| Esmane tasakaal
  (% SKTst) | SP detsember 2005 | 1,8 | 0,6 | 1,3 | 1,9 | 2,6 | 3,2 |
| KOM nov 2005 | 1,8 | 0,6 | 0,6 | 0,3 | puudub | puudub |
| SP november 2004 | 2,4 | 2,4 | 3,3 | 4,0 | 4,7 | puudub |
| Tsükliliselt kohandatud tasakaal
  (% SKTst) | SP detsember 2005 (7) | – 3,0 | – 3,5 | – 2,9 | – 2,3 | – 1,7 | – 1,2 |
| KOM nov 2005 | – 3,0 | – 3,5 | – 3,6 | – 4,0 | puudub | puudub |
| SP november 2004 (7) | – 2,1 | – 2,1 | – 1,6 | – 1,2 | – 1,0 | puudub |
| Struktuurne tasakaal (8)

  (% SKTst) | SP detsember 2005 (9) | – 4,4 | – 4,1 | – 3,2 | – 2,3 | – 1,7 | – 1,2 |
| KOM nov 2005 (10) | – 4,4 | – 4,0 | – 4,0 | – 4,0 | puudub | puudub |
| SP november 2004 | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub |
| Valitsemissektori koguvõlg
  (% SKTst) | SP detsember 2005 | 106,5 | 108,5 | 108,0 | 106,1 | 104,4 | 101,7 |
| KOM nov 2005 | 106,5 | 108,6 | 108,3 | 107,9 | puudub | puudub |
| SP november 2004 | 106,0 | 104,1 | 101,9 | 99,2 | 98,0 | n.d. |
| Allikas:

  stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused. |

2004

2005

2006

2007

2008

2009

Reaalne SKT

(muutus, %)

SP detsember 2005

1,2

0,0

1,5

1,5

1,7

1,8

KOM nov 2005 (11)

1,2

0,2

1,5

1,4

puudub

puudub

SP november 2004

1,2

2,1

2,2

2,3

2,3

puudub

ÜTHI inflatsioon

(%)

SP detsember 2005

2,3

2,3

2,3

2,2

2,0

2,0

KOM nov 2005

2,3

2,2

2,1

1,9

puudub

puudub

SP november 2004

2,2

1,6

1,5

1,4

1,4

puudub

SKT lõhe

(% potentsiaalsest SKTst)

SP detsember 2005 (7)

– 0,4

– 1,5

– 1,2

– 1,0

– 0,8

– 0,6

KOM nov 2005 (12)

– 0,5

– 1,5

– 1,2

– 1,2

puudub

puudub

SP november 2004 (7)

– 1,6

– 1,2

– 0,8

– 0,3

0,0

puudub

Valitsemissektori eelarve tasakaal

(% SKTst)

SP detsember 2005

– 3,2

– 4,3

– 3,5

– 2,8

– 2,1

– 1,5

KOM nov 2005

– 3,2

– 4,3

– 4,2

– 4,6

puudub

puudub

SP november 2004

– 2,9

– 2,7

– 2,0

– 1,4

– 0,9

puudub

Esmane tasakaal

(% SKTst)

SP detsember 2005

1,8

0,6

1,3

1,9

2,6

3,2

KOM nov 2005

1,8

0,6

0,6

0,3

puudub

puudub

SP november 2004

2,4

2,4

3,3

4,0

4,7

puudub

Tsükliliselt kohandatud tasakaal

(% SKTst)

SP detsember 2005 (7)

– 3,0

– 3,5

– 2,9

– 2,3

– 1,7

– 1,2

KOM nov 2005

– 3,0

– 3,5

– 3,6

– 4,0

puudub

puudub

SP november 2004 (7)

– 2,1

– 2,1

– 1,6

– 1,2

– 1,0

puudub

Struktuurne tasakaal (8)

(% SKTst)

SP detsember 2005 (9)

– 4,4

– 4,1

– 3,2

– 2,3

– 1,7

– 1,2

KOM nov 2005 (10)

– 4,4

– 4,0

– 4,0

– 4,0

puudub

puudub

SP november 2004

puudub

puudub

puudub

puudub

puudub

puudub

Valitsemissektori koguvõlg

(% SKTst)

SP detsember 2005

106,5

108,5

108,0

106,1

104,4

101,7

KOM nov 2005

106,5

108,6

108,3

107,9

puudub

puudub

SP november 2004

106,0

104,1

101,9

99,2

98,0

n.d.

Allikas:

stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Dokumendid, millele on viidatud käesolevas tekstis, asuvad järgmisel veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Ühekordsete meetmete mõju eelarvele oli 2001. aastal 0,6 % SKTst, 2003. aastal 1,9 % SKTst ja 2004. aastal 1,4 % SKTst. 2002. aastal oli puudujääk 2,7 % SKTst, kusjuures ühekordsete meetmete mõju oli 1,3 % SKTst.

(3)  Eelkõige puudub peatükk riigi rahanduse institutsiooniliste omaduste kohta ning programmis on puudu ka mõned kohustuslikud andmed ja esitatud ei ole kõiki vabatahtlikke andmeid, mis on ette nähtud uue tegevusjuhendiga (eelkõige puudub eelarvevahendite jaotus kooskõlas kavandatud puudujäägiga aastateks 2007–2009).

(4)  Praegu arutatakse Itaalia Parlamendis põllumajandussektori tasumata sotsiaalmaksetele maksuamnestia andmise üle; kui see lõpuks vastu võetakse ja statistiliselt tõendatakse, võidakse selle tulemusel puudujääki ja/või võla suhet veidi ülespoole korrigeerida.

(5)  Pikaajalist jätkusuutlikkust käsitlevad üksikasjad on esitatud komisjoni talituste poolt koostatud programmi tehnilises hinnangus

(http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm)

(6)  Komisjoni talituste 2005. aasta sügisprognoos põhines teabel, mis oli olemas tähtajaks, 7. novembriks 2005. Seetõttu kasutati sügisprognoosis 2006. aasta eelarve eelnõud.

(7)  Komisjoni talituste arvutused programmis sisalduva teabe alusel.

(8)  Tsükliliselt kohandatud tasakaal (nagu eelmistel ridadel), välja arvatud ühekordsed ja ajutised meetmed.

(9)  Komisjoni talituste arvutatud ühekordsed ja muud ajutised meetmed (1,4% SKTst 2004. aastal, 0,6% 2005. aastal ja 0,3% SKTst 2006. aastal; puudujääki vähendavad).

(10)  Ühekordsed ja muud ajutised meetmed vastavalt komisjoni talituste 2005. aasta sügisprognoosile (1,4% SKTst 2004. aastal, 0,5% 2005. aastal ja 0,4% 2006. aastal; kõik puudujääki vähendavad).

(11)  Komisjoni talituste 21. veebruari 2006. aasta vaheprognoosis on hinnanguline kasv 2006. aastal 1,3%.

(12)  Kooskõlas prognoositava potentsiaalse kasvuga 1,4%, 1,2%, 1,2% ja 1,3% vastavalt aastatel 2004–2007.

Allikas:

stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

| 5.4.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 82/27 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 82/27

---

NÕUKOGU ARVAMUS,

14. märts 2006,

Madalmaade ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta, 2005-2008

(2006/C 82/07)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta (1), eriti selle artikli 5 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| (1) | 14. märtsil 2006 vaatas nõukogu läbi Madalmaade ajakohastatud stabiilsusprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2005–2008. |
| --- | --- |

(1)

14. märtsil 2006 vaatas nõukogu läbi Madalmaade ajakohastatud stabiilsusprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2005–2008.

| (2) | Pärast kiiret majanduskasvu 1990ndate aastate teisel poolel, kui SKT kasvas keskmiselt 3

  % aastas ning kasvu toetas kinnisvaraturu õitseng ja aktsiahindade tõus, saabus 2002. ja 2003. aastal majandusseisak, mis kordus 2005. aastal. Pärast 2000. aastat, kui tekkis eelarve märkimisväärne ülejääk, hakkas valitsemissektori eelarve tasakaal halvenema. Eelarvepuudujääk tekkis 2001. ja 2002. aastal ning 2003. aastal ületas puudujääk SKTst 3 % läve. Nõukogu otsustas 2. juunil 2004, et Madalmaade eelarvepuudujääk on ülemäärane ja soovitas selle parandada 2005. aastaks. Oluline samm eelarve tasakaalustamiseks tehti juba 2004. aastal, kui puudujääk vähendati 2,1 %le SKTst. Nõukogu otsustas 7. juunil 2005, et Madalmaade ülemäärane eelarvepuudujääk parandati 2004. aastal ja tühistas oma ülemäärast eelarvepuudujääki käsitleva otsuse. |
| --- | --- |

(2)

Formula

| (3) | Eelmise, 2004.–2007. aasta ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta 18. jaanuaril 2005. aastal avaldatud arvamuses kutsus nõukogu Madalmaid üles tagama puudujäägi vähendamine alla 3 % SKTst aastaks 2005 ning, pidades silmas tsükliennetuslikkuse ja elanikkonna vananemisega seotud riske, võtma vajalikud meetmed, et eelarveseisund püsiks seejärel enam-vähem tasakaalus. |
| --- | --- |

(3)

Eelmise, 2004.–2007. aasta ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta 18. jaanuaril 2005. aastal avaldatud arvamuses kutsus nõukogu Madalmaid üles tagama puudujäägi vähendamine alla 3 % SKTst aastaks 2005 ning, pidades silmas tsükliennetuslikkuse ja elanikkonna vananemisega seotud riske, võtma vajalikud meetmed, et eelarveseisund püsiks seejärel enam-vähem tasakaalus.

| (4) | 2005. aasta detsembri ajakohastatud stabiilsusprogrammis on 2005. aasta eelarve täitmise kohta esitatud arvestus, et valitsemissektori puudujääk langes 1,2 %ni SKTst võrrelduna 2004. aasta novembri ajakohastatud stabiilsusprogrammis kavandatud puudujäägiga 2,6 % SKTst ja komisjoni talituste 2005. aasta sügisprognoosis esitatud hinnangulise puudujäägiga 1,8 % SKTst. Paranemine tuleneb peamiselt tulude ootamatult suurest kasvust seoses gaasi kõrge hinnaga ning sellest, et dividende, käibemaksu ja ettevõtte tulumaksu laekus rohkem. Parlamendile esitatud uusimate arvestuste kohaselt on 2005. aasta puudujääk tõenäoliselt umbes

  % SKTst — oluliselt väiksem, kui on prognoositud ajakohastatud programmis. |
| --- | --- |

(4)

Formula

| (5) | Madalmaad esitasid komisjonile oma 2005. aasta detsembris ajakohastatud stabiilsusprogrammi aastateks 2005–2008 22. detsembril 2005 (see tähendab kolm nädalat pärast tegevusjuhendis sätestatud tähtaega, milleks on 1. detsember). Ametivõimude teate kohaselt oli hilinemine tingitud soovist arvestada uusi majandusprognoose ja võimalikke täiendavaid tegevuskavasid. Programmis on üldjoontes järgitud uues tegevusjuhendis sätestatud stabiilsus- ja lähenemisprogrammide näidisstruktuuri (2). |
| --- | --- |

(5)

Madalmaad esitasid komisjonile oma 2005. aasta detsembris ajakohastatud stabiilsusprogrammi aastateks 2005–2008 22. detsembril 2005 (see tähendab kolm nädalat pärast tegevusjuhendis sätestatud tähtaega, milleks on 1. detsember). Ametivõimude teate kohaselt oli hilinemine tingitud soovist arvestada uusi majandusprognoose ja võimalikke täiendavaid tegevuskavasid. Programmis on üldjoontes järgitud uues tegevusjuhendis sätestatud stabiilsus- ja lähenemisprogrammide näidisstruktuuri (2).

| (6) | Programmis prognoositakse, et SKT reaalkasv kiireneb 2005. aasta arvestuslikult 0,75 % lt 2,5 % le nii 2006. kui ka 2007. aastal ning aeglustub 2,25 % ni 2008. aastal. Kasvu prognoositav kiirenemine on tingitud nii riigisisese nõudluse kui ka ekspordi kasvust. Nii majanduskasvu prognoos kui ka negatiivse toodangulõhe eeldatav järkjärguline vähenemine on mõistlikud, pidades silmas ka uusi positiivseid andmeid majanduse kohta. Prognoositakse inflatsiooni stabiliseerumist 2006. aastal 1,5 % juures ja langemist 2007. aastal kuni 1 % ni, mis on madal tase ka võrrelduna komisjoni talituste 2005. aasta sügiseprognoosiga. |
| --- | --- |

(6)

Programmis prognoositakse, et SKT reaalkasv kiireneb 2005. aasta arvestuslikult 0,75 % lt 2,5 % le nii 2006. kui ka 2007. aastal ning aeglustub 2,25 % ni 2008. aastal. Kasvu prognoositav kiirenemine on tingitud nii riigisisese nõudluse kui ka ekspordi kasvust. Nii majanduskasvu prognoos kui ka negatiivse toodangulõhe eeldatav järkjärguline vähenemine on mõistlikud, pidades silmas ka uusi positiivseid andmeid majanduse kohta. Prognoositakse inflatsiooni stabiliseerumist 2006. aastal 1,5 % juures ja langemist 2007. aastal kuni 1 % ni, mis on madal tase ka võrrelduna komisjoni talituste 2005. aasta sügiseprognoosiga.

| (7) | Ametivõimude peamine strateegiline eesmärk on saavutada usaldusväärne riigi rahandus, et edendada jätkusuutikku majanduskasvu ja katta rahvastiku vananemisega seotud kulusid. 2005. aasta ajakohastatud stabiliseerimisprogrammis on prognoositud, et pärast 2004. ja 2005. aasta tasakaalustamist valitsemissektori üldine puudujääk suureneb 1,5 %ni SKTst 2006. aastal ja stabiliseerub seejärel 1,1 % juures. Samamoodi muutub ka esmane ülejääk. Kui eelmises ajakohastatud programmis oli kavandatud puudujäägi edasine vähendamine, siis uues ajakohastatud stabiilsusprogrammis on arvestatud 2005. aasta oodatust madalama puudujäägiga (1,2 % SKTst) ja prognoositakse, et kui alates 2006. aastast toimib võrreldav makromajanduslik stsenaarium, puudujääk sellel tasemel stabiliseerub (välja arvatud halvenemine 2006. aastal). |
| --- | --- |

(7)

Ametivõimude peamine strateegiline eesmärk on saavutada usaldusväärne riigi rahandus, et edendada jätkusuutikku majanduskasvu ja katta rahvastiku vananemisega seotud kulusid. 2005. aasta ajakohastatud stabiliseerimisprogrammis on prognoositud, et pärast 2004. ja 2005. aasta tasakaalustamist valitsemissektori üldine puudujääk suureneb 1,5 %ni SKTst 2006. aastal ja stabiliseerub seejärel 1,1 % juures. Samamoodi muutub ka esmane ülejääk. Kui eelmises ajakohastatud programmis oli kavandatud puudujäägi edasine vähendamine, siis uues ajakohastatud stabiilsusprogrammis on arvestatud 2005. aasta oodatust madalama puudujäägiga (1,2 % SKTst) ja prognoositakse, et kui alates 2006. aastast toimib võrreldav makromajanduslik stsenaarium, puudujääk sellel tasemel stabiliseerub (välja arvatud halvenemine 2006. aastal).

| (8) | Komisjoni talituste poolt vastavalt ühiselt kokkulepitud metoodikale tehtud arvutuste kohaselt halveneb struktuurne tasakaal, mis paranes tunduvalt pärast SKTst 2,25 % moodustanud liiga suurt puudujääki 2003. aastal ja jõudis 2005. aastal vastavalt stabiilsuse ja kasvu paktile kohandamise nimel tehtud suure töö tulemusel tasakaalu, 2006. aastal uuesti, nii et väheneva, kuid siiski negatiivse toodangulõhe taustal tekib puudujääk peaaegu 0,75 % SKTst. Pool sellest struktuursest halvenemisest tuleneb tõsiasjast, et äriühingud tegid 2005. aastal oodatust suuremaid maksude ettemakseid, et saada kasu valitsuse makstavast intressimäärast, mis on suurem kui turul makstav intressimäär, millel on 2006. aastal tõenäoliselt vastupidine mõju. Hiljem struktuurne puudujääk stabiliseerub SKTst veidi rohkem kui pool protsendipunkti moodustava puudujäägi juures. Programmi kohaselt on keskmise pikkusega perioodi eesmärk niisugune eelarvepositsioon, kus struktuurne eelarvetasakaal (st tsükliliselt korrigeeritud tasakaal, välja arvatud ühekordsed ja muud ajutised meetmed) püsib vahemikus - 0,5 kuni - 1 % SKTst. Keskmise pikkusega perioodi eesmärk on asjakohane, sest see mahub stabiilsuse ja kasvu pakti ning tegevusjuhendiga euroala riikidele ja ERM II liikmesriikidele ette nähtud vahemikku ning peegeldab õigesti võlasuhet ja potentsiaalset keskmist toodangu kasvu pikaajalises perspektiivis. Prognoositakse, et hoolimata oodatavast eelarveseisundi halvenemisest 2006. aastal jääb struktuurne puudujääk ka edaspidi ajakohastatud stabiilsusprogrammi keskmise pikkusega perioodi eesmärgiks võetud vahemikku. |
| --- | --- |

(8)

Komisjoni talituste poolt vastavalt ühiselt kokkulepitud metoodikale tehtud arvutuste kohaselt halveneb struktuurne tasakaal, mis paranes tunduvalt pärast SKTst 2,25 % moodustanud liiga suurt puudujääki 2003. aastal ja jõudis 2005. aastal vastavalt stabiilsuse ja kasvu paktile kohandamise nimel tehtud suure töö tulemusel tasakaalu, 2006. aastal uuesti, nii et väheneva, kuid siiski negatiivse toodangulõhe taustal tekib puudujääk peaaegu 0,75 % SKTst. Pool sellest struktuursest halvenemisest tuleneb tõsiasjast, et äriühingud tegid 2005. aastal oodatust suuremaid maksude ettemakseid, et saada kasu valitsuse makstavast intressimäärast, mis on suurem kui turul makstav intressimäär, millel on 2006. aastal tõenäoliselt vastupidine mõju. Hiljem struktuurne puudujääk stabiliseerub SKTst veidi rohkem kui pool protsendipunkti moodustava puudujäägi juures. Programmi kohaselt on keskmise pikkusega perioodi eesmärk niisugune eelarvepositsioon, kus struktuurne eelarvetasakaal (st tsükliliselt korrigeeritud tasakaal, välja arvatud ühekordsed ja muud ajutised meetmed) püsib vahemikus - 0,5 kuni - 1 % SKTst. Keskmise pikkusega perioodi eesmärk on asjakohane, sest see mahub stabiilsuse ja kasvu pakti ning tegevusjuhendiga euroala riikidele ja ERM II liikmesriikidele ette nähtud vahemikku ning peegeldab õigesti võlasuhet ja potentsiaalset keskmist toodangu kasvu pikaajalises perspektiivis. Prognoositakse, et hoolimata oodatavast eelarveseisundi halvenemisest 2006. aastal jääb struktuurne puudujääk ka edaspidi ajakohastatud stabiilsusprogrammi keskmise pikkusega perioodi eesmärgiks võetud vahemikku.

| (9) | Eelarvestrateegiaga seotud ohud tunduvad olevat üldiselt tasakaalustatud ja eelarve täitmise tulemused võivad pärast 2006. aastat kujuneda isegi veidi paremaks kui prognoositud. Ühest küljest on majandustegevus praegustele näitajatele tuginedes järsult elavnenud, 2005. aasta puudujääk on prognooside kohaselt oluliselt väiksem ja kui nafta hind on kõrgem kui programmis prognoositud, võib see positiivselt mõjutada programmi eelarveprognooside täitmist pärast 2006. aastat, kuna eelarve võidaks gaasi müügist saadava tulu suurenemisest ja kasvu kohta tehtud prognoosides on nafta kõrget hinda juba arvestatud. Kuid teisest küljest võib 2005. aasta oodatust parema tulemuse ülekanduv mõju olla hoopis negatiivne. Pealegi ei ole praegu veel selge, kas 2006. aastal jõustunud ravi- ja sotsiaalkindlustussüsteemi reform annab kavandatud eelarve kokkuhoiu, kuna reformi mõju ei saa veel täpselt hinnata. |
| --- | --- |

(9)

Eelarvestrateegiaga seotud ohud tunduvad olevat üldiselt tasakaalustatud ja eelarve täitmise tulemused võivad pärast 2006. aastat kujuneda isegi veidi paremaks kui prognoositud. Ühest küljest on majandustegevus praegustele näitajatele tuginedes järsult elavnenud, 2005. aasta puudujääk on prognooside kohaselt oluliselt väiksem ja kui nafta hind on kõrgem kui programmis prognoositud, võib see positiivselt mõjutada programmi eelarveprognooside täitmist pärast 2006. aastat, kuna eelarve võidaks gaasi müügist saadava tulu suurenemisest ja kasvu kohta tehtud prognoosides on nafta kõrget hinda juba arvestatud. Kuid teisest küljest võib 2005. aasta oodatust parema tulemuse ülekanduv mõju olla hoopis negatiivne. Pealegi ei ole praegu veel selge, kas 2006. aastal jõustunud ravi- ja sotsiaalkindlustussüsteemi reform annab kavandatud eelarve kokkuhoiu, kuna reformi mõju ei saa veel täpselt hinnata.

| (10) | Eespool esitatud riskihinnangut arvestades on programmi eelarvestrateegia piisav, et tagada programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärgi täitmine kogu programmiperioodi jooksul. Programmis prognoositud tsükliliselt korrigeeritud struktuurne tasakaal mahub keskmise pikkusega perioodi eesmärgile vastavasse vahemikku ja on parem kui SKTst ligikaudu 1 % moodustav struktuurse puudujäägi alammäär. Seega on tagatud piisav varu, et ebasoodsate tsükliliste muutuste korral ei ületataks puuudujäägiläve 3 % SKTst. Hoolimata majanduse kiirest taastumisest on 2006. aasta struktuurne tasakaal siiski halvenenud 0,75 % võrra SKTst, kuigi osaliselt erakorraliste tegurite mõjul. Kui 2005. aasta positiivne tulemus saab kinnitust, võib 2006. aasta eesmärgist tulenev halvenemine olla veelgi suurem, kui valitsus ei võta meetmeid selle ohjeldamiseks. |
| --- | --- |

(10)

Eespool esitatud riskihinnangut arvestades on programmi eelarvestrateegia piisav, et tagada programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärgi täitmine kogu programmiperioodi jooksul. Programmis prognoositud tsükliliselt korrigeeritud struktuurne tasakaal mahub keskmise pikkusega perioodi eesmärgile vastavasse vahemikku ja on parem kui SKTst ligikaudu 1 % moodustav struktuurse puudujäägi alammäär. Seega on tagatud piisav varu, et ebasoodsate tsükliliste muutuste korral ei ületataks puuudujäägiläve 3 % SKTst. Hoolimata majanduse kiirest taastumisest on 2006. aasta struktuurne tasakaal siiski halvenenud 0,75 % võrra SKTst, kuigi osaliselt erakorraliste tegurite mõjul. Kui 2005. aasta positiivne tulemus saab kinnitust, võib 2006. aasta eesmärgist tulenev halvenemine olla veelgi suurem, kui valitsus ei võta meetmeid selle ohjeldamiseks.

| (11) | Programmi kohaselt stabiliseerub valitsemissektori võlg 2006. aastal umbes 54,5 % juures SKTst ja seejärel väheneb järkjärgult kuni umbes 53 % ni 2008. aastal. Need prognoosid on väga sarnased komisjoni talituste prognoosidele. Ohud võlaprognooside täitumisele tulenevad peamiselt eelarvepuudujäägi prognoosidega seotud ohtudest, mis on aga üldiselt tasakaalustatud, nagu eespool mainitud. |
| --- | --- |

(11)

Programmi kohaselt stabiliseerub valitsemissektori võlg 2006. aastal umbes 54,5 % juures SKTst ja seejärel väheneb järkjärgult kuni umbes 53 % ni 2008. aastal. Need prognoosid on väga sarnased komisjoni talituste prognoosidele. Ohud võlaprognooside täitumisele tulenevad peamiselt eelarvepuudujäägi prognoosidega seotud ohtudest, mis on aga üldiselt tasakaalustatud, nagu eespool mainitud.

| (12) | Elanikkonna vananemisest tulenevate prognoositud eelarvekuludega seotud ohud Madalmaade rahanduse jätkusuutlikkusele on keskmised. Võlg on praegu väiksem kui asutamislepingus sätestatud väärtus 60 % SKTst ja Madalmaade eelarveseisundi hiljutine paranemine on aidanud leevendada ohtusid pikaajalisele jätkusuutlikkusele. Ka invaliidsuskindlustuse kava äsja alustatud reformimine võib kaasa aidata riigi kulutuste kärpimisele pikemas perspektiivis. Kuid isegi kui täielikult arvestada oodatavat tulude tõusu tulevikus, eeskätt pensionide maksustamise tõttu (mis on praegu edasi lükkunud), ei ole tulude tõus piisav, et täielikult kompenseerida riigi kulutuste kasvu pikema aja jooksul. Seetõttu võib olla vaja eelarvet veelgi tasakaalustada, et täielikult neutraliseerida rahvastiku vananemise mõju. |
| --- | --- |

(12)

Elanikkonna vananemisest tulenevate prognoositud eelarvekuludega seotud ohud Madalmaade rahanduse jätkusuutlikkusele on keskmised. Võlg on praegu väiksem kui asutamislepingus sätestatud väärtus 60 % SKTst ja Madalmaade eelarveseisundi hiljutine paranemine on aidanud leevendada ohtusid pikaajalisele jätkusuutlikkusele. Ka invaliidsuskindlustuse kava äsja alustatud reformimine võib kaasa aidata riigi kulutuste kärpimisele pikemas perspektiivis. Kuid isegi kui täielikult arvestada oodatavat tulude tõusu tulevikus, eeskätt pensionide maksustamise tõttu (mis on praegu edasi lükkunud), ei ole tulude tõus piisav, et täielikult kompenseerida riigi kulutuste kasvu pikema aja jooksul. Seetõttu võib olla vaja eelarvet veelgi tasakaalustada, et täielikult neutraliseerida rahvastiku vananemise mõju.

| (13) | Riigi rahanduse valdkonnas kavandatud meetmed on üldiselt kooskõlas koondsuunistega hõlmatud majanduspoliitika üldsuunistega aastateks 2005–2008. Need meetmed on kooskõlas majandusstabiilsust käsitlevate koondsuunisega, kuna võimaldavad järgida keskmise pikkusega perioodi eelarve eesmärki terve majandustsükli jooksul. Programm on kooskõlas ka koondsuunisega, mille eesmärk on majandusliku jätkusuutlikkuse kindlustamine, pidades silmas elanikkonna vananemisega seotud prognoositud kulusid. |
| --- | --- |

(13)

Riigi rahanduse valdkonnas kavandatud meetmed on üldiselt kooskõlas koondsuunistega hõlmatud majanduspoliitika üldsuunistega aastateks 2005–2008. Need meetmed on kooskõlas majandusstabiilsust käsitlevate koondsuunisega, kuna võimaldavad järgida keskmise pikkusega perioodi eelarve eesmärki terve majandustsükli jooksul. Programm on kooskõlas ka koondsuunisega, mille eesmärk on majandusliku jätkusuutlikkuse kindlustamine, pidades silmas elanikkonna vananemisega seotud prognoositud kulusid.

| (14) | Madalmaade riiklikus reformikavas, mis esitati 14. oktoobril 2005 tööhõive ja majanduskasvu käsitleva uuendatud Lissaboni strateegia kontekstis, on riigi rahandust oluliselt mõjutavate teguritena välja toodud tööjõuga varustamise parandamine, tööviljakuse kasvu kiirendamine uurimis- ja arendustegevuse ning innovatsiooni tugevdamise teel ning hindade konkurentsivõime tõstmine tööjõukulude piiramise abil. On oodata, et nimetatute hulgast on uurimis- ja arendustegevuse tugevdamisel oluline mõju riigi rahandusele. Kuna neis valdkondades teostatavate struktuurireformide kohta, eelkõige nende toimumise aja kohta, on liiga vähe teavet, on raske kindlaks teha, kas mõju, mida riiklikus reformikavas esitatud meetmed avaldavad eelarvele, on täielikult arvesse võetud stabiilsusprogrammi eelarveprognoosides. Stabiilsusprogrammis riigi rahandusega seoses kavandatud meetmed on üldjoontes kooskõlas riiklikus reformikavas ettenähtud meetmetega. |
| --- | --- |

(14)

Madalmaade riiklikus reformikavas, mis esitati 14. oktoobril 2005 tööhõive ja majanduskasvu käsitleva uuendatud Lissaboni strateegia kontekstis, on riigi rahandust oluliselt mõjutavate teguritena välja toodud tööjõuga varustamise parandamine, tööviljakuse kasvu kiirendamine uurimis- ja arendustegevuse ning innovatsiooni tugevdamise teel ning hindade konkurentsivõime tõstmine tööjõukulude piiramise abil. On oodata, et nimetatute hulgast on uurimis- ja arendustegevuse tugevdamisel oluline mõju riigi rahandusele. Kuna neis valdkondades teostatavate struktuurireformide kohta, eelkõige nende toimumise aja kohta, on liiga vähe teavet, on raske kindlaks teha, kas mõju, mida riiklikus reformikavas esitatud meetmed avaldavad eelarvele, on täielikult arvesse võetud stabiilsusprogrammi eelarveprognoosides. Stabiilsusprogrammis riigi rahandusega seoses kavandatud meetmed on üldjoontes kooskõlas riiklikus reformikavas ettenähtud meetmetega.

Eespool toodud hinnangut arvestades peab nõukogu positiivseks, et Hollandi valitsus on pärast ülemäärase puudujäägi kohest parandamist astunud samme puudujäägi edasiseks vähendamiseks 2005. aastal kontrollväärtuse 3 % SKTst suhtes ning et ta kavatseb kinni pidada keskmise pikkusega perioodi eesmärgist terve stabiliseerimiskava kehtivuse ajal. Pidades muuhulgas silmas ka oodatust paremaid 2005. aasta tulemusi, kutsub nõukogu Madalmaid üles säilitama tugevat eelarveseisundit 2006. aastal ja edaspidi.

Tähtsamate makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reaalne SKT
  (muutus, %) | SP dets 2005 (3) | 1,7 | 0,75 | 2,5 | 2,5 | 2,25 |
| KOM nov 2005 | 1,7 | 0,5 | 2,0 | 2,4 | puudub |
| SP nov 2004 | 1,25 | 1,5 | 2,5 | 2,5 | puudub |
| ÜTHI inflatsioon
  (%) | SP dets 2005 | 1,4 | 1,5 | 1,5 | 1,1 | puudub |
| KOM nov 2005 | 1,4 | 1,7 | 2,0 | 1,9 | puudub |
| SP nov 2004 | 1,25 | 1,25 | 1,5 | 1,5 | puudub |
| Toodangu lõhe
  (% potentsiaalsest SKTst) | SP dets 2005 (4) | – 1,5 | – 2,3 | – 1,5 | – 1,1 | – 0,9 |
| KOM nov 2005 (6) | – 1,3 | – 2,2 | – 1,9 | – 1,4 | puudub |
| SP nov 2004 | – 2,1 | – 2,2 | – 1,5 | – 0,9 | puudub |
| Valitsemissektori eelarve tasakaal
  (% SKTst) | SP dets 2005 | – 2,1 | – 1,2 | – 1,5 | – 1,2 | – 1,1 |
| KOM nov 2005 | – 2,1 | – 1,8 | – 1,9 | – 1,5 | puudub |
| SP nov 2004 | – 3,0 | – 2,6 | – 2,1 | – 1,9 | puudub |
| Esmane tasakaal
  (% SKTst) | SP dets 2005 | 0,6 | 1,4 | 1,1 | 1,4 | 1,5 |
| KOM nov 2005 | 0,5 | 0,7 | 0,6 | 1,0 | puudub |
| SP nov 2004 | – 0,1 | 0,3 | 0,7 | 0,8 | puudub |
| Tsükliliselt korrigeeritud tasakaal = struktuurne tasakaal (5)

  (% SKTst) | SP dets 2005 (4) | – 1,3 | 0,0 | – 0,7 | – 0,6 | – 0,6 |
| KOM nov 2005 | – 1,4 | – 0,6 | – 0,8 | – 0,7 | puudub |
| SP nov 2004 | – 1,6 | – 1,2 | – 1,2 | – 1,3 | puudub |
| Valitsemissektori koguvõlg
  (% SKTst) | SP dets 2005 | 53,1 | 54,4 | 54,5 | 53,9 | 53,1 |
| KOM nov 2005 | 53,1 | 54,0 | 54,2 | 53,8 | puudub |
| SP nov 2004 | 56,3 | 58,1 | 58,6 | 58,3 | puudub |
| Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused. |

2004

2005

2006

2007

2008

Reaalne SKT

(muutus, %)

SP dets 2005 (3)

1,7

0,75

2,5

2,5

2,25

KOM nov 2005

1,7

0,5

2,0

2,4

puudub

SP nov 2004

1,25

1,5

2,5

2,5

puudub

ÜTHI inflatsioon

(%)

SP dets 2005

1,4

1,5

1,5

1,1

puudub

KOM nov 2005

1,4

1,7

2,0

1,9

puudub

SP nov 2004

1,25

1,25

1,5

1,5

puudub

Toodangu lõhe

(% potentsiaalsest SKTst)

SP dets 2005 (4)

– 1,5

– 2,3

– 1,5

– 1,1

– 0,9

KOM nov 2005 (6)

– 1,3

– 2,2

– 1,9

– 1,4

puudub

SP nov 2004

– 2,1

– 2,2

– 1,5

– 0,9

puudub

Valitsemissektori eelarve tasakaal

(% SKTst)

SP dets 2005

– 2,1

– 1,2

– 1,5

– 1,2

– 1,1

KOM nov 2005

– 2,1

– 1,8

– 1,9

– 1,5

puudub

SP nov 2004

– 3,0

– 2,6

– 2,1

– 1,9

puudub

Esmane tasakaal

(% SKTst)

SP dets 2005

0,6

1,4

1,1

1,4

1,5

KOM nov 2005

0,5

0,7

0,6

1,0

puudub

SP nov 2004

– 0,1

0,3

0,7

0,8

puudub

Tsükliliselt korrigeeritud tasakaal = struktuurne tasakaal (5)

(% SKTst)

SP dets 2005 (4)

– 1,3

0,0

– 0,7

– 0,6

– 0,6

KOM nov 2005

– 1,4

– 0,6

– 0,8

– 0,7

puudub

SP nov 2004

– 1,6

– 1,2

– 1,2

– 1,3

puudub

Valitsemissektori koguvõlg

(% SKTst)

SP dets 2005

53,1

54,4

54,5

53,9

53,1

KOM nov 2005

53,1

54,0

54,2

53,8

puudub

SP nov 2004

56,3

58,1

58,6

58,3

puudub

Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1 Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Dokumendid, millele käesolevas tekstis viidatakse, on kättesaadavad järgmisel veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Mõned peatükid (üldine poliitiline raamistik) puuduvad või ei ole täielikud (riigi rahanduse üldine kvaliteet, struktuurireformid). Programmis puudusid kohustuslikud peamisi eeldusi käsitlevad andmed, kuid Hollandi ametivõimud esitasid need hiljem. Endiselt puudub oluline osa uue tegevusjuhendiga ettenähtud tähtsaid valikandmeid.

(3)  Edasisteks arvutusteks on kasutatud vastavaid punkthinnanguid.

(4)  Komisjoni talituste arvutused programmis sisalduva teabe alusel.

(5)  Kuna programmis ei kavandata ühekordseid ega muid ajutisi meetmeid, on tsükliliselt korrigeeritud tasakaal ja struktuurne tasakaal identsed.

(6)  Kooskõlas prognoositava potentsiaalse kasvuga, mis on vastavalt 1,5%, 1,6%, 1,7% ja 1,8% aastateks 2004–2007.

Allikas:

Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

| 5.4.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 82/31 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 82/31

---

NÕUKOGU ARVAMUS,

14. märts 2006,

Portugali ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2005–2009

(2006/C 82/08)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| 1) | Nõukogu kontrollis 14. märtsil 2006 Portugali ajakohastatud stabiilsusprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2005–2009. |
| --- | --- |

1)

Nõukogu kontrollis 14. märtsil 2006 Portugali ajakohastatud stabiilsusprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2005–2009.

| 2) | Pärast keskmiselt 4 % aastakasvu ajavahemikul 1995–2000, millega kaasnes protsükliline rahanduspoliitiline ekspansioon, vähenes Portugali majanduskasv märkimisväärselt, olles ajavahemikul 2001–2005 vaid 0,5 % aastas, mis on vähem kui euroala keskmine. Ostujõus mõõdetud SKT elaniku kohta peaks 2005. aastal olema langenud alla 70 % euroala keskmisest. Lisaks ebasoodsatele tsüklilistele mõjudele välismaalt peegeldavad halvad majandustulemused ka nõrka konkurentsivõimet, mis selgitab suurt võlgnevust välismaailma suhtes ning väikest potentsiaalset SKT kasvu. Finantsseisund on olnud nõrk juba alates kümnendi algusest ning pidevalt on olnud suur struktuurne puudujääk. |
| --- | --- |

2)

Pärast keskmiselt 4 % aastakasvu ajavahemikul 1995–2000, millega kaasnes protsükliline rahanduspoliitiline ekspansioon, vähenes Portugali majanduskasv märkimisväärselt, olles ajavahemikul 2001–2005 vaid 0,5 % aastas, mis on vähem kui euroala keskmine. Ostujõus mõõdetud SKT elaniku kohta peaks 2005. aastal olema langenud alla 70 % euroala keskmisest. Lisaks ebasoodsatele tsüklilistele mõjudele välismaalt peegeldavad halvad majandustulemused ka nõrka konkurentsivõimet, mis selgitab suurt võlgnevust välismaailma suhtes ning väikest potentsiaalset SKT kasvu. Finantsseisund on olnud nõrk juba alates kümnendi algusest ning pidevalt on olnud suur struktuurne puudujääk.

| 3) | Nõukogu leidis 20. septembril 2005, et Portugalil on ülemäärane eelarvepuudujääk. Kooskõlas nõukogu sama kuupäeva soovitusega vastavalt artikli 104 lõikele 7 tuleb ülemäärane eelarvepuudujääk parandada 2008. aastaks. Pärast soovituses ettenähtud kuuekuulise ajavahemiku lõppemist peab komisjon hindama Portugali ametiasutuste poolt 2006. aasta puudujäägieesmärgi saavutamiseks võetud meetmeid. Oma 12. juulil 2005 esitatud arvamuses eelmise ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta, mis hõlmas ajavahemikku 2005–2009, kutsus nõukogu Portugali üles panema 2005. aastal piiri finantsseisundi halvenemisele; parandama ülemäärast puudujääki jätkusuutlikul viisil, astudes selleks 2006. aastal olulisi samme; vähendama otsustavalt koguvõla suhet; hoidma kulude arengut kontrolli all ja parandama riigi rahanduse kvaliteeti ja tagama selle pikaajaline jätkusuutlikkus; ning parandama valitsemissektori andmetöötlust. |
| --- | --- |

3)

Nõukogu leidis 20. septembril 2005, et Portugalil on ülemäärane eelarvepuudujääk. Kooskõlas nõukogu sama kuupäeva soovitusega vastavalt artikli 104 lõikele 7 tuleb ülemäärane eelarvepuudujääk parandada 2008. aastaks. Pärast soovituses ettenähtud kuuekuulise ajavahemiku lõppemist peab komisjon hindama Portugali ametiasutuste poolt 2006. aasta puudujäägieesmärgi saavutamiseks võetud meetmeid. Oma 12. juulil 2005 esitatud arvamuses eelmise ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta, mis hõlmas ajavahemikku 2005–2009, kutsus nõukogu Portugali üles panema 2005. aastal piiri finantsseisundi halvenemisele; parandama ülemäärast puudujääki jätkusuutlikul viisil, astudes selleks 2006. aastal olulisi samme; vähendama otsustavalt koguvõla suhet; hoidma kulude arengut kontrolli all ja parandama riigi rahanduse kvaliteeti ja tagama selle pikaajaline jätkusuutlikkus; ning parandama valitsemissektori andmetöötlust.

| 4) | 2005. aastal on valitsemissektori puudujääk komisjoni talituste 2005. aasta sügisprognooside kohaselt jõudnud 6 %ni SKTst, kuid 2005. aasta juunis esitatud eelmises ajakohastatud programmis oli eesmärgiks seatud 6,2 % SKTst. See väike erinevus tuleneb täielikult SKT-andmete ümberarvutamisest. Lisaks kulude suurenemisele tulenes märkimisväärne halvenemine võrreldes eelnenud aastatega olulisel määral asjaolust, et valitsus ei suurenda enam tulusid ulatuslike ühekordsete meetmete abil. |
| --- | --- |

4)

2005. aastal on valitsemissektori puudujääk komisjoni talituste 2005. aasta sügisprognooside kohaselt jõudnud 6 %ni SKTst, kuid 2005. aasta juunis esitatud eelmises ajakohastatud programmis oli eesmärgiks seatud 6,2 % SKTst. See väike erinevus tuleneb täielikult SKT-andmete ümberarvutamisest. Lisaks kulude suurenemisele tulenes märkimisväärne halvenemine võrreldes eelnenud aastatega olulisel määral asjaolust, et valitsus ei suurenda enam tulusid ulatuslike ühekordsete meetmete abil.

| 5) | Programmis on esitatud uues tegevusjuhendis sätestatud stabiilsus- ja lähenemisprogrammide kohustuslikud andmed, kuigi näidisstruktuuri olulistest punktidest on kõrvale kaldutud (2). |
| --- | --- |

5)

Programmis on esitatud uues tegevusjuhendis sätestatud stabiilsus- ja lähenemisprogrammide kohustuslikud andmed, kuigi näidisstruktuuri olulistest punktidest on kõrvale kaldutud (2).

| 6) | Ajakohastatud programmi makromajanduslikus stsenaariumis prognoositakse, et SKT reaalkasv programmiperioodi jooksul suureneb, kasvades 0,5 % lt 2005. aastal 1,1 % le 2006. aastal ja 1,8 % le 2007. aastal ning jõudes 2009. aastal 3 %ni. Eeldatakse, et kasv tugineb sisenõudlusele ja ekspordile, kuigi välisnõudlus peaks eeldatavasti kogu programmiperioodi jooksul jääma enam-vähem neutraalseks. SKT lõhe peaks ajavahemikul 2006–2007 prognooside kohaselt vähenema - 2,5 % lt SKTst vähem kui - 1 %le programmiperioodi lõpus. Üldiselt on programmi kasvuprognoosid märkimisväärselt soodsad, eriti programmi lõpuaastatel. Inflatsioonisurve peaks prognooside kohaselt jääma madalaks, kuid 2006. aastat võivad ohustada riskid ja ka programmiperioodi lõpuaastatel varitsevad mitmed riskid. Suur võlgnevus välismaailma suhtes peaks prognooside kohaselt jääma enam-vähem muutumatuks. |
| --- | --- |

6)

Ajakohastatud programmi makromajanduslikus stsenaariumis prognoositakse, et SKT reaalkasv programmiperioodi jooksul suureneb, kasvades 0,5 % lt 2005. aastal 1,1 % le 2006. aastal ja 1,8 % le 2007. aastal ning jõudes 2009. aastal 3 %ni. Eeldatakse, et kasv tugineb sisenõudlusele ja ekspordile, kuigi välisnõudlus peaks eeldatavasti kogu programmiperioodi jooksul jääma enam-vähem neutraalseks. SKT lõhe peaks ajavahemikul 2006–2007 prognooside kohaselt vähenema - 2,5 % lt SKTst vähem kui - 1 %le programmiperioodi lõpus. Üldiselt on programmi kasvuprognoosid märkimisväärselt soodsad, eriti programmi lõpuaastatel. Inflatsioonisurve peaks prognooside kohaselt jääma madalaks, kuid 2006. aastat võivad ohustada riskid ja ka programmiperioodi lõpuaastatel varitsevad mitmed riskid. Suur võlgnevus välismaailma suhtes peaks prognooside kohaselt jääma enam-vähem muutumatuks.

| 7) | Programmis seatakse eesmärgiks parandada eelarve suurt tasakaalunihet, viies valitsemissektori puudujäägi 2008. aastal allapoole kontrollväärtust 3 % SKTst ja jätkates eelarve tasakaalustamist ka pärast seda. Selles kavandatakse riigi rahanduse tasakaalustamist struktuursete meetmete abil, astudes igal aastal suure sammu edasi. Pärast SKT lõhe suurenemist 6 % ni 2005. aastal peaks valitsemissektori puudujääk vähenema 4,6 % ni 2006. aastal ja seejärel 3,7 %ni SKTst 2007. aastal, 2,6 % ni 2008. aastal ja 1,5 % ni SKTst 2009. aastal. Esmase tasakaalu prognoositud ajaline areng on samasugune, ajavahemikus 2005–2009 jõutakse puudujäägilt 3,2 % SKTst ülejäägini 1,5 % SKTst. Eelarve kohandamist toetatakse nii tulude kui kulude poolelt. Lühiajaliselt toimub tasakaalustamine peamiselt tänu lisatuludele, mis saadakse maksude tõstmisest ja parema maksude kogumise tulemusel. Kulude piiramine, mis toimub kõigis peamistes kulukategooriates, peaks eeldatavasti toetama eelarve järkjärgulist tasakaalustamist perioodi jooksul ning kõige suurem kokkuhoid peaks tulema muudatustest avaliku halduse süsteemis, kaasa arvatud personalis, ning sotsiaalkaitsesüsteemides. Eelmise ajakohastatud programmiga võrreldes kinnitab 2005. aasta detsembri ajakohastatud stabiilsusprogramm üldiselt kavandatud kohandamist pisut vähemsoodsa makromajandusliku stsenaariumi taustal, kuid on hetkel kättesaadava teabe valguses siiski soodne. |
| --- | --- |

7)

Programmis seatakse eesmärgiks parandada eelarve suurt tasakaalunihet, viies valitsemissektori puudujäägi 2008. aastal allapoole kontrollväärtust 3 % SKTst ja jätkates eelarve tasakaalustamist ka pärast seda. Selles kavandatakse riigi rahanduse tasakaalustamist struktuursete meetmete abil, astudes igal aastal suure sammu edasi. Pärast SKT lõhe suurenemist 6 % ni 2005. aastal peaks valitsemissektori puudujääk vähenema 4,6 % ni 2006. aastal ja seejärel 3,7 %ni SKTst 2007. aastal, 2,6 % ni 2008. aastal ja 1,5 % ni SKTst 2009. aastal. Esmase tasakaalu prognoositud ajaline areng on samasugune, ajavahemikus 2005–2009 jõutakse puudujäägilt 3,2 % SKTst ülejäägini 1,5 % SKTst. Eelarve kohandamist toetatakse nii tulude kui kulude poolelt. Lühiajaliselt toimub tasakaalustamine peamiselt tänu lisatuludele, mis saadakse maksude tõstmisest ja parema maksude kogumise tulemusel. Kulude piiramine, mis toimub kõigis peamistes kulukategooriates, peaks eeldatavasti toetama eelarve järkjärgulist tasakaalustamist perioodi jooksul ning kõige suurem kokkuhoid peaks tulema muudatustest avaliku halduse süsteemis, kaasa arvatud personalis, ning sotsiaalkaitsesüsteemides. Eelmise ajakohastatud programmiga võrreldes kinnitab 2005. aasta detsembri ajakohastatud stabiilsusprogramm üldiselt kavandatud kohandamist pisut vähemsoodsa makromajandusliku stsenaariumi taustal, kuid on hetkel kättesaadava teabe valguses siiski soodne.

| 8) | Programmiperioodi jooksul peaks struktuurne tasakaal (st tsükliliselt kohandatud tasakaal, välja arvatud ühekordsed ja muud ajutised meetmed) komisjoni talituste poolt programmi alusel vastavalt ühiselt kokkulepitud metoodikale tehtud arvutuste kohaselt paranema ligi 3,5 % võrra. Nähakse ette, et kogu programmiperioodi jooksul valitseb range rahanduspoliitika, eriti programmi algaastatel: struktuurne puudujääk peaks vähenema 5 % lt SKTst 2005. aastal ligikaudu 3,5 % le SKTst 2006. aastal ja edaspidi peaaegu 2,5 % le 2007. aastal, 1,75 % le 2008. aastal ja 1,25 % le SKTst 2009. aastal. Kavandatud jõupingutused peaksid prognoosi kohaselt toimuma väheneva negatiivse SKT lõhe taustal. Programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärk on stabiilsuse ja kasvu paktiga nõutav eelarveseisund “vähemalt - 0,5 % SKTst”, mida ei planeerita saavutada programmiperioodi jooksul. Kuna programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärk on alammäärast (hinnanguliselt puudujääk ligikaudu 1 % SKTst) ambitsioonikam, peaks selle täitmine võimaldama saavutada ka ülemäärase puudujäägi suhtes kindlusvaru tagamise eesmärgi. Programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärk on praeguse hinnangu kohaselt asjakohane, sest see mahub stabiilsuse ja kasvu pakti ning tegevusjuhendiga euroala riikide ja ERM II liikmesriikidele ette nähtud vahemikku ning peegeldab õigesti võlasuhet ja potentsiaalset keskmist SKT kasvu pikaajalises plaanis. |
| --- | --- |

8)

Programmiperioodi jooksul peaks struktuurne tasakaal (st tsükliliselt kohandatud tasakaal, välja arvatud ühekordsed ja muud ajutised meetmed) komisjoni talituste poolt programmi alusel vastavalt ühiselt kokkulepitud metoodikale tehtud arvutuste kohaselt paranema ligi 3,5 % võrra. Nähakse ette, et kogu programmiperioodi jooksul valitseb range rahanduspoliitika, eriti programmi algaastatel: struktuurne puudujääk peaks vähenema 5 % lt SKTst 2005. aastal ligikaudu 3,5 % le SKTst 2006. aastal ja edaspidi peaaegu 2,5 % le 2007. aastal, 1,75 % le 2008. aastal ja 1,25 % le SKTst 2009. aastal. Kavandatud jõupingutused peaksid prognoosi kohaselt toimuma väheneva negatiivse SKT lõhe taustal. Programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärk on stabiilsuse ja kasvu paktiga nõutav eelarveseisund “vähemalt - 0,5 % SKTst”, mida ei planeerita saavutada programmiperioodi jooksul. Kuna programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärk on alammäärast (hinnanguliselt puudujääk ligikaudu 1 % SKTst) ambitsioonikam, peaks selle täitmine võimaldama saavutada ka ülemäärase puudujäägi suhtes kindlusvaru tagamise eesmärgi. Programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärk on praeguse hinnangu kohaselt asjakohane, sest see mahub stabiilsuse ja kasvu pakti ning tegevusjuhendiga euroala riikide ja ERM II liikmesriikidele ette nähtud vahemikku ning peegeldab õigesti võlasuhet ja potentsiaalset keskmist SKT kasvu pikaajalises plaanis.

| 9) | Eelarve tulemus võib olla programmis kavandatust halvem. Kuigi programmi prognoosid majandustegevusest tulenevate maksutulude kohta on üldiselt usutavad, on eelarve eesmärkide aluseks olevad kasvuväljavaated märkimisväärselt soodsad, eriti programmi lõpuaastatel. Lisaks esitatakse programmis ambitsioonikas keskmise pikkusega perioodi kava kulude kasvu kärpimiseks ja mitmed meetmed on hiljuti juba vastu võetud. Sellest hoolimata tuleb mitmed olulised strateegilised meetmed, eelkõige muutused avalikus halduses, veel kindlaks määrata ja rakendada ning see peaks andma märkimisväärse kokkuhoiu alates 2007. aastast. Nende rakendamine täies ulatuses on eelarve eesmärkide saavutamise seisukohalt ülitähtis. Programmis on esitatud ka meetmed, mis peaksid parandama eelarve täitmist ja kontrolli ja mis korraliku elluviimise korral peaksid aitama kaasa eelarve eesmärkide saavutamisele. |
| --- | --- |

9)

Eelarve tulemus võib olla programmis kavandatust halvem. Kuigi programmi prognoosid majandustegevusest tulenevate maksutulude kohta on üldiselt usutavad, on eelarve eesmärkide aluseks olevad kasvuväljavaated märkimisväärselt soodsad, eriti programmi lõpuaastatel. Lisaks esitatakse programmis ambitsioonikas keskmise pikkusega perioodi kava kulude kasvu kärpimiseks ja mitmed meetmed on hiljuti juba vastu võetud. Sellest hoolimata tuleb mitmed olulised strateegilised meetmed, eelkõige muutused avalikus halduses, veel kindlaks määrata ja rakendada ning see peaks andma märkimisväärse kokkuhoiu alates 2007. aastast. Nende rakendamine täies ulatuses on eelarve eesmärkide saavutamise seisukohalt ülitähtis. Programmis on esitatud ka meetmed, mis peaksid parandama eelarve täitmist ja kontrolli ja mis korraliku elluviimise korral peaksid aitama kaasa eelarve eesmärkide saavutamisele.

| 10) | Riskide tasakaalu silmas pidades sõltub ülemäärase puudujäägi parandamine nõukogu poolt tähtajaks seatud 2008. aastaks kõigi programmis 2006. aastaks kavandatud meetmete ja ulatuslike kohandamismeetmete tõhusast elluviimisest 2007. aastal ja pärast seda. Juhul kui eespool esitatud eelarve eesmärke ohustavaid riske on asjakohaselt arvestatud, on kohandamise tempo programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärgi saavutamiseks stabiilsuse ja kasvu paktiga täielikult kooskõlas, siiski ei saavutata keskmise pikkusega perioodi eesmärki programmiperioodi lõpuks. Selleks et tagada piisav kindlusvaru, et normaalsete makromajanduslike kõikumiste korral ei ületataks ülemäärase puudujäägi parandamisele järgneval aastal puudujäägiläve 3 % SKTst, tuleb asjakohaselt arvestada eelarve eesmärke ohustavaid riske. |
| --- | --- |

10)

Riskide tasakaalu silmas pidades sõltub ülemäärase puudujäägi parandamine nõukogu poolt tähtajaks seatud 2008. aastaks kõigi programmis 2006. aastaks kavandatud meetmete ja ulatuslike kohandamismeetmete tõhusast elluviimisest 2007. aastal ja pärast seda. Juhul kui eespool esitatud eelarve eesmärke ohustavaid riske on asjakohaselt arvestatud, on kohandamise tempo programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärgi saavutamiseks stabiilsuse ja kasvu paktiga täielikult kooskõlas, siiski ei saavutata keskmise pikkusega perioodi eesmärki programmiperioodi lõpuks. Selleks et tagada piisav kindlusvaru, et normaalsete makromajanduslike kõikumiste korral ei ületataks ülemäärase puudujäägi parandamisele järgneval aastal puudujäägiläve 3 % SKTst, tuleb asjakohaselt arvestada eelarve eesmärke ohustavaid riske.

| 11) | Võla suhe on 2005. aastal jõudnud hinnanguliselt 65,5 % ni SKTsse, mis on üle asutamislepingus sätestatud kontrollväärtusest 60 %. Programmis prognoositakse võla suhte edasist suurenemist ligikaudu 69 % ni SKTst 2007. aastal ja seejärel kerget vähenemist ning jõudmist 66 % ni SKTst 2009. aastal. Võla suhte areng on võib-olla vähem soodus kui programmis prognoositud, arvestades eespool mainitud eelarve eesmärke ohustavaid riske, ebakindlust seoses varude muutuste kohandamisega ja eeldatust madalama majanduskasvu võimalust. Seda riskihinnangut arvestades näib programmis esitatud eelarve eesmärkide saavutamine vajalik, et tagada võla suhte piisavalt kiire vähenemine kontrollväärtuse suunas. |
| --- | --- |

11)

Võla suhe on 2005. aastal jõudnud hinnanguliselt 65,5 % ni SKTsse, mis on üle asutamislepingus sätestatud kontrollväärtusest 60 %. Programmis prognoositakse võla suhte edasist suurenemist ligikaudu 69 % ni SKTst 2007. aastal ja seejärel kerget vähenemist ning jõudmist 66 % ni SKTst 2009. aastal. Võla suhte areng on võib-olla vähem soodus kui programmis prognoositud, arvestades eespool mainitud eelarve eesmärke ohustavaid riske, ebakindlust seoses varude muutuste kohandamisega ja eeldatust madalama majanduskasvu võimalust. Seda riskihinnangut arvestades näib programmis esitatud eelarve eesmärkide saavutamine vajalik, et tagada võla suhte piisavalt kiire vähenemine kontrollväärtuse suunas.

| 12) | Portugali riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud riskid on suured, arvestades vananeva elanikkonnaga kaasnevate eelarvekulude prognoosi. Hetkel väga kõrge koguvõla tase ja nõrk eelarveseisund annavad tunnistust vajadusest viia rangelt ellu kavandatud riigi rahanduse tasakaalustamine keskmise pikkusega perioodil ja tagada eelarve eesmärkide saavutamine, et vähendada riske riigi rahanduse jätkusuutlikkusele. Kuid pensionide ja tervishoiuga kaasnevate kulude prognoositud suurenemine programmiperioodi jooksul viitab selgelt vajadusele elanikkonna vanaemisest tulenevate riskidega tegelemise tervikliku strateegia järele, mis läheks kaugemale hetkel nõrga eelarveseisundi parandamisest. Jätkuvad muutused pensioni- ja tervishoiusüsteemides peaksid aitama kaasa nende süsteemide jätkusuutlikumaks muutmisele. Kuid edasiste reformidega tuleb kärpida elanikkonna vananemisega kaasnevate kulude prognoosi. |
| --- | --- |

12)

Portugali riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud riskid on suured, arvestades vananeva elanikkonnaga kaasnevate eelarvekulude prognoosi. Hetkel väga kõrge koguvõla tase ja nõrk eelarveseisund annavad tunnistust vajadusest viia rangelt ellu kavandatud riigi rahanduse tasakaalustamine keskmise pikkusega perioodil ja tagada eelarve eesmärkide saavutamine, et vähendada riske riigi rahanduse jätkusuutlikkusele. Kuid pensionide ja tervishoiuga kaasnevate kulude prognoositud suurenemine programmiperioodi jooksul viitab selgelt vajadusele elanikkonna vanaemisest tulenevate riskidega tegelemise tervikliku strateegia järele, mis läheks kaugemale hetkel nõrga eelarveseisundi parandamisest. Jätkuvad muutused pensioni- ja tervishoiusüsteemides peaksid aitama kaasa nende süsteemide jätkusuutlikumaks muutmisele. Kuid edasiste reformidega tuleb kärpida elanikkonna vananemisega kaasnevate kulude prognoosi.

| 13) | Riigi rahanduse valdkonnas kavandatud meetmed on üldiselt kooskõlas 2005.–2008. aasta koondsuunistes sisalduvate majanduspoliitika üldsuunistega. Eelkõige on nende eesmärgiks ülemäärase puudujäägi parandamine struktuursete meetmetega, nagu on täpsemalt sätestatud nõukogu 20. septembri 2005. aasta soovituses artikli 104 lõike 7 alusel ning kavandatud rahanduspoliitika peaks eeldatavasti aitama vähendada võlgnevust välismaailma suhtes. Valitsemissektori võla areng programmiperioodi esimesel poolel näitab siiski kõrvalekaldumist suunistes kavandatust. |
| --- | --- |

13)

Riigi rahanduse valdkonnas kavandatud meetmed on üldiselt kooskõlas 2005.–2008. aasta koondsuunistes sisalduvate majanduspoliitika üldsuunistega. Eelkõige on nende eesmärgiks ülemäärase puudujäägi parandamine struktuursete meetmetega, nagu on täpsemalt sätestatud nõukogu 20. septembri 2005. aasta soovituses artikli 104 lõike 7 alusel ning kavandatud rahanduspoliitika peaks eeldatavasti aitama vähendada võlgnevust välismaailma suhtes. Valitsemissektori võla areng programmiperioodi esimesel poolel näitab siiski kõrvalekaldumist suunistes kavandatust.

| 14) | Portugali riiklikus reformiprogrammis, mis esitati 21. oktoobril 2005 majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva uuendatud Lissaboni strateegia kontekstis, on välja toodud järgmised ülesanded riigi rahanduses: i) majanduskasvu soodustamine ja riigi rahanduse jätkusuutlikkuse edendamine; ning ii) avaliku halduse süsteemi reformimine. Stabiilsusprogrammis kavandatud meetmed on kooskõlas riiklikus reformiprogrammis ettenähtud meetmetega riigi rahanduse valdkonnas. Riiklikus reformiprogrammis lähtuti täielikult 2005. aasta juuni ajakohastatud programmist. Viimane ajakohastatud stabiilsusprogramm kinnitab seda strateegiat. Kuid selles ei selgitata piisavalt riiklikus reformiprogrammis mitmetes valdkondades kavandatud meetmeid. |
| --- | --- |

14)

Portugali riiklikus reformiprogrammis, mis esitati 21. oktoobril 2005 majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva uuendatud Lissaboni strateegia kontekstis, on välja toodud järgmised ülesanded riigi rahanduses: i) majanduskasvu soodustamine ja riigi rahanduse jätkusuutlikkuse edendamine; ning ii) avaliku halduse süsteemi reformimine. Stabiilsusprogrammis kavandatud meetmed on kooskõlas riiklikus reformiprogrammis ettenähtud meetmetega riigi rahanduse valdkonnas. Riiklikus reformiprogrammis lähtuti täielikult 2005. aasta juuni ajakohastatud programmist. Viimane ajakohastatud stabiilsusprogramm kinnitab seda strateegiat. Kuid selles ei selgitata piisavalt riiklikus reformiprogrammis mitmetes valdkondades kavandatud meetmeid.

Eespool toodud hinnangut arvestades märgib nõukogu, et programmi eelarvestrateegia on üldiselt piisav, et parandada ülemäärane puudujääk 2008. aastaks, juhul kui täielikult rakendatakse programmis esitatud meetmed, mis peavad olema tugevdatud aastateks 2007 ja kauem, et võtta arvesse ohte eelarve-eesmärkidele. Nõukogu kutsub 20. septembril 2005. aastal artikli 104 lõike 7 alusel antud soovituste valguses Portugali üles:

| i) | võtma vastu ja rakendama rangelt programmis kavandatud struktuursed meetmed, et tagada ülemäärase puudujäägi parandamine 2008. aastaks usaldusväärsel ja jätkusuutlikul viisil; tagama jätkuv kohandamine programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärgi saavutamiseks kuni ülemäärane eelarvepuudujääk on vastavalt stabiilsuse ja kasvu paktile parandatud; ning looma varu, et saada hakkama võimaliku prognoositust väiksema majanduskasvu mõjuga eelarvele; |
| --- | --- |

i)

võtma vastu ja rakendama rangelt programmis kavandatud struktuursed meetmed, et tagada ülemäärase puudujäägi parandamine 2008. aastaks usaldusväärsel ja jätkusuutlikul viisil; tagama jätkuv kohandamine programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärgi saavutamiseks kuni ülemäärane eelarvepuudujääk on vastavalt stabiilsuse ja kasvu paktile parandatud; ning looma varu, et saada hakkama võimaliku prognoositust väiksema majanduskasvu mõjuga eelarvele;

| ii) | kavandatud meetmed otsustavalt jõustama, et kulusid kontrollida; parandama eelarvemenetlust kõigil valitsemissektori tasanditel, soovitavalt kasutades laialdasemalt siduvaid kulude ülemmäärasid ja tugevdades kulude ja tulude järelevalve-, kontrolli- ja aruandemehhanisme, mida programmis ka mainitud on; |
| --- | --- |

ii)

kavandatud meetmed otsustavalt jõustama, et kulusid kontrollida; parandama eelarvemenetlust kõigil valitsemissektori tasanditel, soovitavalt kasutades laialdasemalt siduvaid kulude ülemmäärasid ja tugevdades kulude ja tulude järelevalve-, kontrolli- ja aruandemehhanisme, mida programmis ka mainitud on;

| iii) | parandama riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust, eelkõige viies ellu programmis juba kavandatud meetmed ja teostades uusi reforme pensioni- ja tervishoiuvallas; |
| --- | --- |

iii)

parandama riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust, eelkõige viies ellu programmis juba kavandatud meetmed ja teostades uusi reforme pensioni- ja tervishoiuvallas;

| iv) | tagama valitsemissektori koguvõla suhte kindla vähenemise, kindlustades selle, et võla suhe peegeldaks nii edusamme valitsemissektori puudujäägi vähendamisel kui prognoositud erastamistulusid, ning hinnates hoolikalt ulatuslike riiklike investeerimisprojektide (sealhulgas erasektoriga koostöös teostatavate projektide) mõju võlale. |
| --- | --- |

iv)

tagama valitsemissektori koguvõla suhte kindla vähenemise, kindlustades selle, et võla suhe peegeldaks nii edusamme valitsemissektori puudujäägi vähendamisel kui prognoositud erastamistulusid, ning hinnates hoolikalt ulatuslike riiklike investeerimisprojektide (sealhulgas erasektoriga koostöös teostatavate projektide) mõju võlale.

Tähtsamate makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reaalne SKT
  (muutus, %) | SP dets 2005 | 1,2 | 0,5 | 1,1 | 1,8 | 2,4 | 3,0 |
| KOM nov 2005 | 1,2 | 0,4 | 0,8 | 1,2 | puudub | puudub |
| SP juuni 2005 | 1,0 | 0,8 | 1,4 | 2,2 | 2,6 | 3,0 |
| THHI inflatsioon
  (%) | SP dets 2005 (9) | 2,4 | 2,3 | 2,3 | 2,2 | 2,2 | 2,1 |
| KOM nov 2005 | 2,5 | 2,2 | 2,7 | 2,2 | puudub | puudub |
| SP juuni 2005 | 2,5 | 2,5 | 2,9 | 2,5 | 2,5 | 2,4 |
| SKT lõhe
  (% potentsiaalsest SKTst) | SP dets 2005 (3) | – 1,5 | – 2,3 | – 2,7 | – 2,5 | – 1,8 | – 0,7 |
| KOM nov 2005 (8) | – 1,3 | – 2,0 | – 2,4 | – 2,6 | puudub | puudub |
| SP juuni 2005 (3) | – 2,1 | – 2,7 | – 2,8 | – 2,3 | – 1,6 | – 0,7 |
| Valitsemissektori eelarve tasakaal
  (% SKTst) | SP dets 2005 | – 3,0 | – 6,0 | – 4,6 | – 3,7 | – 2,6 | – 1,5 |
| KOM nov 2005 | – 3,0 | – 6,0 | – 5,0 | – 4,8 | puudub | puudub |
| SP juuni 2005 | – 2,9 | – 6,2 | – 4,8 | – 3,9 | – 2,8 | – 1,6 |
| Eelarve esmane tasakaal
  (% SKTst) | SP dets 2005 | – 0,3 | – 3,2 | – 1,7 | – 0,6 | 0,6 | 1,5 |
| KOM nov 2005 | – 0,3 | – 3,1 | – 2,0 | – 1,6 | puudub | puudub |
| SP juuni 2005 | – 0,1 | – 3,3 | – 1,6 | – 0,5 | 0,7 | 1,8 |
| Tsükliliselt kohandatud tasakaal
  (% SKTst) | SP dets 2005 (3) | – 2,3 | – 5,0 | – 3,4 | – 2,6 | – 1,8 | – 1,2 |
| KOM nov 2005 | – 2,4 | – 5,1 | – 3,8 | – 3,6 | puudub | puudub |
| SP juuni 2005 (3) | – 2,2 | – 5,3 | – 3,8 | – 3,1 | – 2,3 | – 1,4 |
| Struktuurne tasakaal (4)

  (% SKTst) | SP dets 2005 (5) | puudub | – 5,0 | – 3,4 | – 2,6 | – 1,8 | – 1,2 |
| KOM nov 2005 (6) | – 4,6 | – 5,5 | – 4,2 | – 3,7 | puudub | puudub |
| SP juuni 2005 (7) | – 4,5 | – 5,5 | – 3,8 | – 3,1 | – 2,3 | – 1,4 |
| Valitsemissektori koguvõlg
  (% SKTst) | SP dets 2005 | 59,4 | 65,5 | 68,7 | 69,3 | 68,4 | 66,2 |
| KOM nov 2005 | 59,4 | 65,9 | 69,8 | 72,1 | puudub | puudub |
| SP juuni 2005 | 61,9 | 66,5 | 67,5 | 67,8 | 66,8 | 64,5 |
| Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused |

2004

2005

2006

2007

2008

2009

Reaalne SKT

(muutus, %)

SP dets 2005

1,2

0,5

1,1

1,8

2,4

3,0

KOM nov 2005

1,2

0,4

0,8

1,2

puudub

puudub

SP juuni 2005

1,0

0,8

1,4

2,2

2,6

3,0

THHI inflatsioon

(%)

SP dets 2005 (9)

2,4

2,3

2,3

2,2

2,2

2,1

KOM nov 2005

2,5

2,2

2,7

2,2

puudub

puudub

SP juuni 2005

2,5

2,5

2,9

2,5

2,5

2,4

SKT lõhe

(% potentsiaalsest SKTst)

SP dets 2005 (3)

– 1,5

– 2,3

– 2,7

– 2,5

– 1,8

– 0,7

KOM nov 2005 (8)

– 1,3

– 2,0

– 2,4

– 2,6

puudub

puudub

SP juuni 2005 (3)

– 2,1

– 2,7

– 2,8

– 2,3

– 1,6

– 0,7

Valitsemissektori eelarve tasakaal

(% SKTst)

SP dets 2005

– 3,0

– 6,0

– 4,6

– 3,7

– 2,6

– 1,5

KOM nov 2005

– 3,0

– 6,0

– 5,0

– 4,8

puudub

puudub

SP juuni 2005

– 2,9

– 6,2

– 4,8

– 3,9

– 2,8

– 1,6

Eelarve esmane tasakaal

(% SKTst)

SP dets 2005

– 0,3

– 3,2

– 1,7

– 0,6

0,6

1,5

KOM nov 2005

– 0,3

– 3,1

– 2,0

– 1,6

puudub

puudub

SP juuni 2005

– 0,1

– 3,3

– 1,6

– 0,5

0,7

1,8

Tsükliliselt kohandatud tasakaal

(% SKTst)

SP dets 2005 (3)

– 2,3

– 5,0

– 3,4

– 2,6

– 1,8

– 1,2

KOM nov 2005

– 2,4

– 5,1

– 3,8

– 3,6

puudub

puudub

SP juuni 2005 (3)

– 2,2

– 5,3

– 3,8

– 3,1

– 2,3

– 1,4

Struktuurne tasakaal (4)

(% SKTst)

SP dets 2005 (5)

puudub

– 5,0

– 3,4

– 2,6

– 1,8

– 1,2

KOM nov 2005 (6)

– 4,6

– 5,5

– 4,2

– 3,7

puudub

puudub

SP juuni 2005 (7)

– 4,5

– 5,5

– 3,8

– 3,1

– 2,3

– 1,4

Valitsemissektori koguvõlg

(% SKTst)

SP dets 2005

59,4

65,5

68,7

69,3

68,4

66,2

KOM nov 2005

59,4

65,9

69,8

72,1

puudub

puudub

SP juuni 2005

61,9

66,5

67,5

67,8

66,8

64,5

Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Dokumendid, millele on käesolevas tekstis viidatud, on kättesaadavad veebislaidil

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Eelkõige ei järgita programmis uue tegevusjuhendi näidisstruktuuri, selle asemel esitatakse neli teemat: kokkuvõte; majandus- ja eelarveseisund; majanduslikud ja eelarvelised väljavaated ning riigi rahanduse jätkusuutlikkus. Selles on esitatud kõik kohustuslikud ja suurem osa vabatahtlikke andmeid, mis on uue tegevusjuhendiga sätestatud.

(3)  Komisjoni talituste arvutused programmis sisalduva teabe alusel.

(4)  Tsükliliselt kohandatud tasakaal (nagu eelmistes ridades), välja arvatud ühekordsed ja ajutised meetmed.

(5)  Programmis ei kavandata ühekordseid ega muid ajutisi meetmeid.

(6)  Komisjoni talituste 2005. aasta sügisprognoosis esitatud ühekordsed ja muud ajutised meetmed: 2,2% SKTst 2004. aastal, 0,4% SKTst 2005. aastal, 0,4% SKTst 2006. aastal ja 0,1% SKTst 2007. aastal; kõik vähendavad puudujääki.

(7)  Ühekordsed tehingud, mis esitati 2005. aasta juuniprogrammis: 2,3% SKTst 2004. aastal ja 0,2% SKTst 2005. aastal; kõik vähendavad puudujääki.

(8)  Kooskõlas prognoositava potentsiaalse kasvuga 1,3%, 1,1%, 1,2% ja 1,4% vastavalt aastatel 2004–2007.

(9)  Eratarbimise deflaator

Allikas:

Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused

---

| 5.4.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 82/36 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 82/36

---

NÕUKOGU ARVAMUS

14. märts 2006

Küprose ajakohastatud lähenemisprogrammi 2005–2009 kohta

(2006/C 82/09)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| (1) | Nõukogu vaatas 14. märtsil 2006 läbi Küprose ajakohastatud lähenemisprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2005–2009. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu vaatas 14. märtsil 2006 läbi Küprose ajakohastatud lähenemisprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2005–2009.

| (2) | Tänu suurele tootlikkuse ja tööhõive kasvule oli Küprose SKT reaalkasv (3,5 %) viimase kümnendi üks suurimaid ELis. Netovõlgnevus välismaailma ees (välistasakaal) on suurenenud (4,8 % SKTst 2004. aastal) mitme faktori tõttu, mille hulka kuuluvad suur sisenõudlus, mõningate Küprose peamiste ekspordiharude suurenenud konkurentsiga seonduv konkurentsivõime langus, Küprose naela vahetuskursi tugevnemine ning reinvesteeritud tulu suurenemine. See oli suures osas võrdne avaliku sektori laenuvajadustega, sest 2004. aastal oli avaliku sektori puudujääk 4,1 % SKTst. ÜTHI inflatsioon on kümnendi jooksul jäänud valdavalt alla 3 %. |
| --- | --- |

(2)

Tänu suurele tootlikkuse ja tööhõive kasvule oli Küprose SKT reaalkasv (3,5 %) viimase kümnendi üks suurimaid ELis. Netovõlgnevus välismaailma ees (välistasakaal) on suurenenud (4,8 % SKTst 2004. aastal) mitme faktori tõttu, mille hulka kuuluvad suur sisenõudlus, mõningate Küprose peamiste ekspordiharude suurenenud konkurentsiga seonduv konkurentsivõime langus, Küprose naela vahetuskursi tugevnemine ning reinvesteeritud tulu suurenemine. See oli suures osas võrdne avaliku sektori laenuvajadustega, sest 2004. aastal oli avaliku sektori puudujääk 4,1 % SKTst. ÜTHI inflatsioon on kümnendi jooksul jäänud valdavalt alla 3 %.

| (3) | 5. juulil 2004 leidis nõukogu, et Küprosel on ülemäärane eelarvepuudujääk. Kooskõlas nõukogu sama kuupäeva soovitusega vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 7 tuli ülemäärane eelarvepuudujääk parandada 2005. aastaks. Oma 8. märtsi 2005. aasta arvamuses eelmise ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2004–2008 kutsus nõukogu Küprost üles rangelt ellu viima meetmeid, mis olid kavandatud eelarvepuudujäägi viimiseks alla 3 % SKTst 2005. aastaks, ja tagama, et selleks ajaks hakkab võla suhe vähenema, ning teostama pensioni- ja tervishoiureforme. |
| --- | --- |

(3)

5. juulil 2004 leidis nõukogu, et Küprosel on ülemäärane eelarvepuudujääk. Kooskõlas nõukogu sama kuupäeva soovitusega vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 7 tuli ülemäärane eelarvepuudujääk parandada 2005. aastaks. Oma 8. märtsi 2005. aasta arvamuses eelmise ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2004–2008 kutsus nõukogu Küprost üles rangelt ellu viima meetmeid, mis olid kavandatud eelarvepuudujäägi viimiseks alla 3 % SKTst 2005. aastaks, ja tagama, et selleks ajaks hakkab võla suhe vähenema, ning teostama pensioni- ja tervishoiureforme.

| (4) | Ajakohastatud programmis on 2005. aasta hinnanguline puudujääk 2,5 % SKTst, mis on võrreldav komisjoni talituste 2005. aasta sügisese prognoosiga 2,75 % ja jääb veidi alla eelmises ajakohastatud programmis prognoositud 3 %. Erinevus eelmise ajakohastatud programmiga peegeldab peamiselt vaid ligikaudu 0,5 % võrra oodatust väiksemaid intressikulusid. |
| --- | --- |

(4)

Ajakohastatud programmis on 2005. aasta hinnanguline puudujääk 2,5 % SKTst, mis on võrreldav komisjoni talituste 2005. aasta sügisese prognoosiga 2,75 % ja jääb veidi alla eelmises ajakohastatud programmis prognoositud 3 %. Erinevus eelmise ajakohastatud programmiga peegeldab peamiselt vaid ligikaudu 0,5 % võrra oodatust väiksemaid intressikulusid.

| (5) | Uues programmis on üldiselt järgitud uues tegevusjuhendis sätestatud stabiilsus- ja lähenemisprogrammide näidisstruktuuri ja andmeesitusnõudeid (2). Ajakohastatud programm esitati kaks nädalat pärast tegevusjuhendis sätestatud tähtaega, milleks oli 1. detsember, sest ametiasutused tahtsid kaasata detsembri teisel nädalal väljakuulutatud eelarvemeetmed. |
| --- | --- |

(5)

Uues programmis on üldiselt järgitud uues tegevusjuhendis sätestatud stabiilsus- ja lähenemisprogrammide näidisstruktuuri ja andmeesitusnõudeid (2). Ajakohastatud programm esitati kaks nädalat pärast tegevusjuhendis sätestatud tähtaega, milleks oli 1. detsember, sest ametiasutused tahtsid kaasata detsembri teisel nädalal väljakuulutatud eelarvemeetmed.

| (6) | Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis kavandatakse SKT reaalkasvuks ajavahemikul 2005–2009 pisut üle 4 %. Praegu kättesaadava teabe põhjal tundub, et kõnealune stsenaarium toetub usutavatele kasvuprognoosidele kuni aastani 2007 ning 2008. ja 2009. aasta puhul pisut optimistlikele prognoosidele. Selle tulemusel võivad SKT lõhe alusel mõõdetud tsüklilised tingimused olla programmis prognoositust soodsamad. Programmi inflatsiooniprognoos tundub realistlik. |
| --- | --- |

(6)

Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis kavandatakse SKT reaalkasvuks ajavahemikul 2005–2009 pisut üle 4 %. Praegu kättesaadava teabe põhjal tundub, et kõnealune stsenaarium toetub usutavatele kasvuprognoosidele kuni aastani 2007 ning 2008. ja 2009. aasta puhul pisut optimistlikele prognoosidele. Selle tulemusel võivad SKT lõhe alusel mõõdetud tsüklilised tingimused olla programmis prognoositust soodsamad. Programmi inflatsiooniprognoos tundub realistlik.

| (7) | Toetudes puudujäägi viimisele alla 3 % SKTst 2005. aastal, on ajakohastatud programmi eesmärk riigi rahanduse jätkuv tasakaalustamine kuni 2009. aastani, mil puudujääk läheneks 0,5 % le SKTst. Pärast jõudmist 0,75 % ni SKTst 2005. aastal peaks esmane ülejääk prognooside kohaselt järk-järgult kasvama 1,75 % ni SKTst 2009. aastal. Puudujäägi vähenemine peegeldab kulusuhte vähendamist ligikaudu 4 % võrra SKTst, mida tulusuhte vähenemine (2 % võrra) täielikult ei kompenseeri. Kohandamine põhineb jooksvate esmaste kulude struktuurilistel kärbetel, intressikulude kokkuhoiul ning struktuursete ja ühekordsete meetmete kombineerimisel tulude poolel. Võrreldes eelmise ajakohastatud programmiga on kohandamine ajavahemikul 2006–2008 sujuvam ning peegeldab pisut väiksemat SKT kasvu. |
| --- | --- |

(7)

Toetudes puudujäägi viimisele alla 3 % SKTst 2005. aastal, on ajakohastatud programmi eesmärk riigi rahanduse jätkuv tasakaalustamine kuni 2009. aastani, mil puudujääk läheneks 0,5 % le SKTst. Pärast jõudmist 0,75 % ni SKTst 2005. aastal peaks esmane ülejääk prognooside kohaselt järk-järgult kasvama 1,75 % ni SKTst 2009. aastal. Puudujäägi vähenemine peegeldab kulusuhte vähendamist ligikaudu 4 % võrra SKTst, mida tulusuhte vähenemine (2 % võrra) täielikult ei kompenseeri. Kohandamine põhineb jooksvate esmaste kulude struktuurilistel kärbetel, intressikulude kokkuhoiul ning struktuursete ja ühekordsete meetmete kombineerimisel tulude poolel. Võrreldes eelmise ajakohastatud programmiga on kohandamine ajavahemikul 2006–2008 sujuvam ning peegeldab pisut väiksemat SKT kasvu.

| (8) | Programmiperioodi jooksul peaks ühiselt kokkulepitud metoodika alusel arvutatud struktuurne tasakaal (st eelarve tsükliliselt kohandatud tasakaal ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) prognooside kohaselt paranema keskmiselt üle 0,5 % SKTst aastas, jõudes puudujäägilt ligikaudu 3 % SKTst 2005. aastal puudujäägini ligikaudu 0,5 % SKTst 2009. aastal. Struktuurse tasakaalu mitteparanemine 2007. aastal peegeldab Küprose netopositsiooni eeldatavat halvenemist ELi eelarve suhtes, sest ELiga liitumisega kaasnevad ajutised hüvitised lõppevad 2006. aastal. Programmi eelarveseisundi keskmise pikkusega perioodi eesmärk on struktuurne puudujääk 0,5 % SKTst ning see planeeritakse saavutada aastaks 2009. Kuna programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärk on alammäärast (hinnanguliselt puudujääk ligikaudu 2 % SKTst) ambitsioonikam, peaks selle saavutamine täitma ka kindlusvaru tagamise eesmärgi ülemäärase puudujäägi tekke korral. Programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärk on asjakohane, sest see asub stabiilsuse ja kasvu pakti ja tegevusjuhendiga euroala ja vahetuskursimehhanismi ERM II liikmesriikidele ette nähtud vahemikus ning peegeldab õigesti võlasuhet ja keskmist potentsiaalset SKT kasvu pikaajalises plaanis. |
| --- | --- |

(8)

Programmiperioodi jooksul peaks ühiselt kokkulepitud metoodika alusel arvutatud struktuurne tasakaal (st eelarve tsükliliselt kohandatud tasakaal ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) prognooside kohaselt paranema keskmiselt üle 0,5 % SKTst aastas, jõudes puudujäägilt ligikaudu 3 % SKTst 2005. aastal puudujäägini ligikaudu 0,5 % SKTst 2009. aastal. Struktuurse tasakaalu mitteparanemine 2007. aastal peegeldab Küprose netopositsiooni eeldatavat halvenemist ELi eelarve suhtes, sest ELiga liitumisega kaasnevad ajutised hüvitised lõppevad 2006. aastal. Programmi eelarveseisundi keskmise pikkusega perioodi eesmärk on struktuurne puudujääk 0,5 % SKTst ning see planeeritakse saavutada aastaks 2009. Kuna programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärk on alammäärast (hinnanguliselt puudujääk ligikaudu 2 % SKTst) ambitsioonikam, peaks selle saavutamine täitma ka kindlusvaru tagamise eesmärgi ülemäärase puudujäägi tekke korral. Programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärk on asjakohane, sest see asub stabiilsuse ja kasvu pakti ja tegevusjuhendiga euroala ja vahetuskursimehhanismi ERM II liikmesriikidele ette nähtud vahemikus ning peegeldab õigesti võlasuhet ja keskmist potentsiaalset SKT kasvu pikaajalises plaanis.

| (9) | Programmi eelarveprognoosidega seotud riskid on enam-vähem tasakaalustatud. Arvestades Küprose märkimisväärset spetsialiseerumist turismile, on makromajandusliku stsenaariumi riskid seotud peamiselt piirkonna geopoliitiliste arengutega. Lisaks on 2008. ja 2009. aasta makromajanduslikud väljavaated kergelt optimistlikud ja maksuprognoosid tunduvad pisut liiga soodsad. Kuid senini on Küprose valitsus eelarvealaseid eesmärke ületanud ning ajakohastatud programmis kinnitatakse, et valitsus kohustub vajadusel võtma lisameetmed, et kavandatud kohandamine ellu viia. |
| --- | --- |

(9)

Programmi eelarveprognoosidega seotud riskid on enam-vähem tasakaalustatud. Arvestades Küprose märkimisväärset spetsialiseerumist turismile, on makromajandusliku stsenaariumi riskid seotud peamiselt piirkonna geopoliitiliste arengutega. Lisaks on 2008. ja 2009. aasta makromajanduslikud väljavaated kergelt optimistlikud ja maksuprognoosid tunduvad pisut liiga soodsad. Kuid senini on Küprose valitsus eelarvealaseid eesmärke ületanud ning ajakohastatud programmis kinnitatakse, et valitsus kohustub vajadusel võtma lisameetmed, et kavandatud kohandamine ellu viia.

| (10) | Arvestades 2005. aasta hinnangulist tulemust ja eelarvealaste eesmärkide täitmist ohustavate riskide tasakaalustamist, on programmi eelarveseisund piisav, et parandada ülemäärane puudujääk 2005. aastaks vastavalt nõukogu soovitusele. Lisaks annab see piisava kindlusvaru, et ei ületataks puudujäägiläve 3 % SKTst tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral alates aastast 2008. Samuti tundub see piisav, et tagada programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärgi saavutamine peaaegu täies ulatuses 2009. aastaks nagu programmis kavandatud. Aastatel, mis järgnevad ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimisele, on kohandamine programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärgi saavutamiseks üldjoontes kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga, milles on sätestatud, et euroala ja ERM II liikmesriikidel peab struktuurne tasakaal paranema vähemalt 0,5 % SKTst aastas, ning et kohandamine peab olema suurem majanduse tõusuaegadel ning võib majanduse langusaegadel olla väiksem. |
| --- | --- |

(10)

Arvestades 2005. aasta hinnangulist tulemust ja eelarvealaste eesmärkide täitmist ohustavate riskide tasakaalustamist, on programmi eelarveseisund piisav, et parandada ülemäärane puudujääk 2005. aastaks vastavalt nõukogu soovitusele. Lisaks annab see piisava kindlusvaru, et ei ületataks puudujäägiläve 3 % SKTst tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral alates aastast 2008. Samuti tundub see piisav, et tagada programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärgi saavutamine peaaegu täies ulatuses 2009. aastaks nagu programmis kavandatud. Aastatel, mis järgnevad ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimisele, on kohandamine programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärgi saavutamiseks üldjoontes kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga, milles on sätestatud, et euroala ja ERM II liikmesriikidel peab struktuurne tasakaal paranema vähemalt 0,5 % SKTst aastas, ning et kohandamine peab olema suurem majanduse tõusuaegadel ning võib majanduse langusaegadel olla väiksem.

| (11) | Võla suhe on 2005. aastal jõudnud hinnanguliselt 70,5 % ni SKTst, mis on suurem kui asutamislepingus sätestatud kontrollväärtus 60 % SKTst. Programmis on prognoositud võla suhte vähenemist 53,5 % ni 2009. aastaks. Võla suhte prognoositud arenguga kaasnevad riskid on üldiselt tasakaalus. Käesolevat riskihinnangut silmas pidades tundub võla suhe kontrollväärtuse suunas piisavalt vähenevat. |
| --- | --- |

(11)

Võla suhe on 2005. aastal jõudnud hinnanguliselt 70,5 % ni SKTst, mis on suurem kui asutamislepingus sätestatud kontrollväärtus 60 % SKTst. Programmis on prognoositud võla suhte vähenemist 53,5 % ni 2009. aastaks. Võla suhte prognoositud arenguga kaasnevad riskid on üldiselt tasakaalus. Käesolevat riskihinnangut silmas pidades tundub võla suhe kontrollväärtuse suunas piisavalt vähenevat.

| (12) | Küprose riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud riskid on suured, arvestades elanikkonna vananemisega kaasnevate eelarvekulude prognoosi. Riigi rahanduse kavandatud stabiliseerimise range elluviimine keskmise pikkusega perioodil vähendab riske pikaajalisele jätkusuutlikkusele ja nagu programmis tunnistatakse, on vajalikud ka ulatuslikud pensioni- ja tervishoiureformi meetmed, et ohjata elanikkonna vananemisega kaasnevate kulude prognoositud suurt tõusu ajavahemikul kuni 2050. aastani ning vähendada riske pikaajalisele jätkusuutlikkusele. |
| --- | --- |

(12)

Küprose riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud riskid on suured, arvestades elanikkonna vananemisega kaasnevate eelarvekulude prognoosi. Riigi rahanduse kavandatud stabiliseerimise range elluviimine keskmise pikkusega perioodil vähendab riske pikaajalisele jätkusuutlikkusele ja nagu programmis tunnistatakse, on vajalikud ka ulatuslikud pensioni- ja tervishoiureformi meetmed, et ohjata elanikkonna vananemisega kaasnevate kulude prognoositud suurt tõusu ajavahemikul kuni 2050. aastani ning vähendada riske pikaajalisele jätkusuutlikkusele.

| (13) | Riigi rahanduse valdkonnas kavandatud meetmed on üldiselt kooskõlas 2005.–2008. aasta koondsuunistes sisalduvate majanduspoliitika üldsuunistega. Eelkõige liigub Küpros õiges suunas, et parandada oma ülemäärane eelarvepuudujääk nõukogu seatud tähtajaks, ja teeb kõik vajaliku oma keskmise pikkusega perioodi eesmärgi saavutamiseks; samas hakkas võla suhe alates 2005. aastast vähenema. |
| --- | --- |

(13)

Riigi rahanduse valdkonnas kavandatud meetmed on üldiselt kooskõlas 2005.–2008. aasta koondsuunistes sisalduvate majanduspoliitika üldsuunistega. Eelkõige liigub Küpros õiges suunas, et parandada oma ülemäärane eelarvepuudujääk nõukogu seatud tähtajaks, ja teeb kõik vajaliku oma keskmise pikkusega perioodi eesmärgi saavutamiseks; samas hakkas võla suhe alates 2005. aastast vähenema.

| (14) | Küprose riiklikus reformikavas, mis esitati 11. novembril 2005 tööhõivet ja majanduskasvu käsitleva uuendatud Lissaboni strateegia kontekstis, on välja toodud järgmised riigi rahandust märkimisväärselt mõjutavad tegurid: i) teadus- ja arendustegevuse ja innovatsiooni edendamine ning info- ja sidetehnoloogia leviku lihtsustamine; ii) peamiste infrastruktuuride ajakohastamine; iii) inimkapitali arendamise toetamine ja iv) sotsiaalne ühtekuuluvus. Riiklikus reformikavas kirjeldatud meetmete mõju eelarvele kajastub ajakohastatud lähenemisprogrammi eelarveprognoosides. Riigi rahanduse valdkonnas kavandatud meetmed on kooskõlas riikliku reformikava prioriteetidega. Eelkõige esitatakse ajakohastatud programmis meetmed avaliku sektori kulutuste jälgimiseks ja paremaks kontrollimiseks. |
| --- | --- |

(14)

Küprose riiklikus reformikavas, mis esitati 11. novembril 2005 tööhõivet ja majanduskasvu käsitleva uuendatud Lissaboni strateegia kontekstis, on välja toodud järgmised riigi rahandust märkimisväärselt mõjutavad tegurid: i) teadus- ja arendustegevuse ja innovatsiooni edendamine ning info- ja sidetehnoloogia leviku lihtsustamine; ii) peamiste infrastruktuuride ajakohastamine; iii) inimkapitali arendamise toetamine ja iv) sotsiaalne ühtekuuluvus. Riiklikus reformikavas kirjeldatud meetmete mõju eelarvele kajastub ajakohastatud lähenemisprogrammi eelarveprognoosides. Riigi rahanduse valdkonnas kavandatud meetmed on kooskõlas riikliku reformikava prioriteetidega. Eelkõige esitatakse ajakohastatud programmis meetmed avaliku sektori kulutuste jälgimiseks ja paremaks kontrollimiseks.

Eespool toodud hinnangut silmas pidades suhtub nõukogu positiivselt programmiperioodiks kavandatud struktuursesse kohandamisse pärast seda, kui puudujääk on 2005. aastal viidud alla 3 % SKTst. Asutamislepingu artikli 104 lõike 7 alusel antud soovituste valgusel kutsub nõukogu Küprost üles:

| i) | tagama kooskõlas ajakohastatud lähenemisprogrammiga ja püsivate meetmete kaudu, et eelarve tasakaalustamine keskmise pikkusega perioodi eesmärgi saavutamiseks jätkub ka pärast ülemäärase puudujäägi parandamist; |
| --- | --- |

i)

tagama kooskõlas ajakohastatud lähenemisprogrammiga ja püsivate meetmete kaudu, et eelarve tasakaalustamine keskmise pikkusega perioodi eesmärgi saavutamiseks jätkub ka pärast ülemäärase puudujäägi parandamist;

| ii) | kontrollima riiklikke pensionikulusid ja viima ellu uusi reforme pensioni- ja tervishoiuvallas, et parandada riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust. |
| --- | --- |

ii)

kontrollima riiklikke pensionikulusid ja viima ellu uusi reforme pensioni- ja tervishoiuvallas, et parandada riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reaalne SKT
  (muutus, %) | LP detsember 2005 | 3,8 | 4,1 | 4,2 | 4,2 | 4,2 | 4,3 |
| KOM nov 2005 | 3,8 | 3,9 | 4,0 | 4,2 | puudub | puudub |
| LP detsember 2004 | 3,6 | 4,0 | 4,4 | 4,5 | 4,5 | puudub |
| ÜTHI inflatsioon
  (%) | LP detsember 2005 | 1,9 | 2,1 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 2,0 |
| KOM nov 2005 | 1,9 | 2,3 | 2,1 | 2,1 | puudub | puudub |
| LP detsember 2004 | 2,1 | 2,6 | 2,2 | 2,1 | 2,0 | puudub |
| SKT lõhe
  (% potentsiaalsest SKTst) | LP detsember 2005 (3) | – 1,3 | – 0,8 | – 0,3 | 0,1 | 0,0 | 0,1 |
| KOM nov 2005 (7) | – 1,1 | – 0,7 | – 0,2 | 0,4 | puudub | puudub |
| LP detsember 2004 (3) | – 1,5 | – 1,1 | – 0,6 | 0,0 | + 0,5 | puudub |
| Valitsemissektori eelarve tasakaal
  (% SKTst) | LP detsember 2005 | – 4,1 | – 2,5 | – 1,9 | – 1,8 | – 1,2 | – 0,6 |
| KOM nov 2005 | – 4,1 | – 2,8 | – 2,8 (8) | – 2,4 (8) | puudub | puudub |
| LP detsember 2004 | – 4,8 | – 2,9 | – 1,7 | – 1,5 | – 0,9 | puudub |
| Esmane tasakaal
  (% SKTst) | LP detsember 2005 | – 0,9 | 0,7 | 1,2 | 1,2 | 1,4 | 1,7 |
| KOM nov 2005 | – 0,9 | 0,5 | 0,3 | 0,7 | puudub | puudub |
| LP detsember 2004 | – 1,3 | 0,7 | 1,8 | 2,0 | 2,5 | puudub |
| Tsükliliselt kohandatud tasakaal
  (% SKTst) | LP detsember 2005 (3) | – 3,6 | – 2,2 | – 1,8 | – 1,8 | – 1,2 | – 0,6 |
| KOM nov 2005 | – 3,9 | – 2,5 | – 2,7 | – 2,6 | puudub | puudub |
| LP detsember 2004 | – 4,3 | – 2,7 | – 1,7 | – 1,5 | – 0,9 | puudub |
| Struktuurne tasakaal (4)

  (% SKTst) | LP detsember 2005 (5) | – 4,6 | – 3,1 | – 2,1 | – 2,1 | – 1,5 | – 0,6 |
| KOM nov 2005 (6) | – 4,9 | – 3,1 | – 2,7 | – 2,6 | puudub | puudub |
| LP detsember 2004 | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub |
| Valitsemissektori koguvõlg
  (% SKTst) | LP detsember 2005 | 71,3 | 70,5 | 67,0 | 64,0 | 56,9 | 53,5 |
| KOM nov 2005 | 72,0 | 70,4 | 69,1 | 67,4 | puudub | puudub |
| LP detsember 2004 | 74,9 | 71,9 | 69,2 | 65,7 | 58,1 | puudub |
| Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused. |

2004

2005

2006

2007

2008

2009

Reaalne SKT

(muutus, %)

LP detsember 2005

3,8

4,1

4,2

4,2

4,2

4,3

KOM nov 2005

3,8

3,9

4,0

4,2

puudub

puudub

LP detsember 2004

3,6

4,0

4,4

4,5

4,5

puudub

ÜTHI inflatsioon

(%)

LP detsember 2005

1,9

2,1

2,0

2,0

2,0

2,0

KOM nov 2005

1,9

2,3

2,1

2,1

puudub

puudub

LP detsember 2004

2,1

2,6

2,2

2,1

2,0

puudub

SKT lõhe

(% potentsiaalsest SKTst)

LP detsember 2005 (3)

– 1,3

– 0,8

– 0,3

0,1

0,0

0,1

KOM nov 2005 (7)

– 1,1

– 0,7

– 0,2

0,4

puudub

puudub

LP detsember 2004 (3)

– 1,5

– 1,1

– 0,6

0,0

- 0,5

puudub

Valitsemissektori eelarve tasakaal

(% SKTst)

LP detsember 2005

– 4,1

– 2,5

– 1,9

– 1,8

– 1,2

– 0,6

KOM nov 2005

– 4,1

– 2,8

– 2,8 (8)

– 2,4 (8)

puudub

puudub

LP detsember 2004

– 4,8

– 2,9

– 1,7

– 1,5

– 0,9

puudub

Esmane tasakaal

(% SKTst)

LP detsember 2005

– 0,9

0,7

1,2

1,2

1,4

1,7

KOM nov 2005

– 0,9

0,5

0,3

0,7

puudub

puudub

LP detsember 2004

– 1,3

0,7

1,8

2,0

2,5

puudub

Tsükliliselt kohandatud tasakaal

(% SKTst)

LP detsember 2005 (3)

– 3,6

– 2,2

– 1,8

– 1,8

– 1,2

– 0,6

KOM nov 2005

– 3,9

– 2,5

– 2,7

– 2,6

puudub

puudub

LP detsember 2004

– 4,3

– 2,7

– 1,7

– 1,5

– 0,9

puudub

Struktuurne tasakaal (4)

(% SKTst)

LP detsember 2005 (5)

– 4,6

– 3,1

– 2,1

– 2,1

– 1,5

– 0,6

KOM nov 2005 (6)

– 4,9

– 3,1

– 2,7

– 2,6

puudub

puudub

LP detsember 2004

puudub

puudub

puudub

puudub

puudub

puudub

Valitsemissektori koguvõlg

(% SKTst)

LP detsember 2005

71,3

70,5

67,0

64,0

56,9

53,5

KOM nov 2005

72,0

70,4

69,1

67,4

puudub

puudub

LP detsember 2004

74,9

71,9

69,2

65,7

58,1

puudub

Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Käesolevas tekstis viidatud dokumendid on kättesaadavad veebisaidil:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Selles on esitatud kõik kohustuslikud ja suurem osa vabatahtlikke andmeid, mis on uue tegevusjuhendiga sätestatud. Puuduvad vabatahtlikud andmed arengute kohta tööturul (eelkõige tööhõivet käsitlevad andmed (töötundide arv) ja andmed tööjõu tootlikkuse kohta (töötundide arv)) ning andmed, mis käsitlevad panuseid potentsiaalsesse SKT kasvu.

(3)  Komisjoni talituste arvutused programmis sisalduva teabe alusel.

(4)  Tsükliliselt kohandatud tasakaal (nagu eelmistes ridades), välja arvatud ühekordsed ja ajutised meetmed.

(5)  Programmis sisalduvad ühekordsed ja muud ajutised meetmed (ühekordsed tulud 1,0% SKTst 2004. aastal, 0,9% SKTst 2005. aastal ja 0,3% SKTst aastatel 2006–2008).

(6)  Komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoosis sisalduvad ühekordsed ja muud ajutised meetmed (1,0% SKTst 2004. aastal ja 0,6% SKTst 2005. aastal).

(7)  Kooskõlas prognoositava potentsiaalse kasvuga 4,0%, 3,5%, 3,5% ja 3,5% vastavalt aastatel 2004–2007.

(8)  2006. aasta puudujäägiprognoos on tehtud stsenaariumi alusel, mis ei näe ette muutusi, sest 2006. aasta eelarveprojekt ei olnud komisjoni talituste 2005. aasta sügisprognooside tähtajaks veel kättesaadav ning see selgitab osaliselt ka 2007. aasta suuremat puudujäägiprognoosi.

Allikas:

Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

| 5.4.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 82/40 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 82/40

---

NÕUKOGU ARVAMUS,

14. märts 2006,

Leedu ajakohastatud lähenemisprogrammi 2005–2008 kohta

(2006/C 82/10)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

pärast konsulteerimist Majandus- ja Rahanduskomiteega

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| 1) | Nõukogu vaatas 14. märtsil 2006 läbi Leedu ajakohastatud lähenemisprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2005–2008. |
| --- | --- |

1)

Nõukogu vaatas 14. märtsil 2006 läbi Leedu ajakohastatud lähenemisprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2005–2008.

| 2) | Viimasel kümnendil läks Leedu edukalt üle toimivale turumajandusele ning Leedu majanduskasv on praegu ELi üks kiiremaid. Struktuurireformid on võimaldanud tööhõivet alates 2001. aastast oluliselt tõsta. SKT reaalkasv oli ajavahemikul 2001–2004 keskmiselt peaaegu 8 %. SKT elaniku kohta ostujõu standardina oli 2004. aastal ligikaudu 48 % EL-25 keskmisest. Märkimisväärseid makromajanduslikke tasakaalunihkeid ei ole olnud, kuigi endiselt on oluline jätkata struktuurse töötuse kiiret vähendamist ja ohjata nõudlussurve ohtu, mis on seotud pangalaenude mahu kiire kasvu varasemate ja praeguste mõjudega. Valitsemissektori eelarvepuudujäägi märkimisväärne kasv oli tingitud 1998. aasta Vene kriisist tulenevast välismaksebilansi halvenemisest. Pärast seda viidi ellu eelarve tasakaalustamise kava. Alates 2001. aastast on puudujääk olnud 2 % SKTst või alla selle ja tsükliliselt kohandatud puudujääk viidi 2002. aastal 1 % ni SKTst. |
| --- | --- |

2)

Viimasel kümnendil läks Leedu edukalt üle toimivale turumajandusele ning Leedu majanduskasv on praegu ELi üks kiiremaid. Struktuurireformid on võimaldanud tööhõivet alates 2001. aastast oluliselt tõsta. SKT reaalkasv oli ajavahemikul 2001–2004 keskmiselt peaaegu 8 %. SKT elaniku kohta ostujõu standardina oli 2004. aastal ligikaudu 48 % EL-25 keskmisest. Märkimisväärseid makromajanduslikke tasakaalunihkeid ei ole olnud, kuigi endiselt on oluline jätkata struktuurse töötuse kiiret vähendamist ja ohjata nõudlussurve ohtu, mis on seotud pangalaenude mahu kiire kasvu varasemate ja praeguste mõjudega. Valitsemissektori eelarvepuudujäägi märkimisväärne kasv oli tingitud 1998. aasta Vene kriisist tulenevast välismaksebilansi halvenemisest. Pärast seda viidi ellu eelarve tasakaalustamise kava. Alates 2001. aastast on puudujääk olnud 2 % SKTst või alla selle ja tsükliliselt kohandatud puudujääk viidi 2002. aastal 1 % ni SKTst.

| 3) | Oma 8. märtsi 2005. aasta arvamuses eelmise ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2004–2007 soovitas nõukogu Leedul teha täiendavaid edusamme tasakaalulähedase eelarveseisundi saavutamiseks, eelkõige seoses sisenõudlussurvega, ja täita rangelt 2005. aasta eelarvet, et vähendada 3 % kontrollväärtuse ületamise riski, ning kasutada puudujäägi vähendamiseks kavandatud tulusid ületavaid või lisatulusid ja kasutamata kuluartikleid. |
| --- | --- |

3)

Oma 8. märtsi 2005. aasta arvamuses eelmise ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2004–2007 soovitas nõukogu Leedul teha täiendavaid edusamme tasakaalulähedase eelarveseisundi saavutamiseks, eelkõige seoses sisenõudlussurvega, ja täita rangelt 2005. aasta eelarvet, et vähendada 3 % kontrollväärtuse ületamise riski, ning kasutada puudujäägi vähendamiseks kavandatud tulusid ületavaid või lisatulusid ja kasutamata kuluartikleid.

| 4) | Komisjoni talitused prognoosisid 2005. aasta sügisel, et 2005. aasta eelarve täitmisel on valitsemissektori eelarvepuudujääk hinnanguliselt 2 % SKTst võrreldes eelmise ajakohastatud lähenemisprogrammi eesmärgiga 2,1 % SKTst (2). Ajakohastatud programmis prognoositakse puudujäägiks 1,5 % SKTst. Kogu 2005. aasta esialgsete andmete alusel võib siiski oletada, et puudujääk on isegi väiksem, ligikaudu 1 % SKTst. Kavandatust parem tulemus on tingitud heast eelarve täitmisest kõigil valitsemistasanditel, kus saadi kavandatust suuremaid tulusid, samas kui kavandatud kulutusi üldiselt ei ületatud. |
| --- | --- |

4)

Komisjoni talitused prognoosisid 2005. aasta sügisel, et 2005. aasta eelarve täitmisel on valitsemissektori eelarvepuudujääk hinnanguliselt 2 % SKTst võrreldes eelmise ajakohastatud lähenemisprogrammi eesmärgiga 2,1 % SKTst (2). Ajakohastatud programmis prognoositakse puudujäägiks 1,5 % SKTst. Kogu 2005. aasta esialgsete andmete alusel võib siiski oletada, et puudujääk on isegi väiksem, ligikaudu 1 % SKTst. Kavandatust parem tulemus on tingitud heast eelarve täitmisest kõigil valitsemistasanditel, kus saadi kavandatust suuremaid tulusid, samas kui kavandatud kulutusi üldiselt ei ületatud.

| 5) | Programmis on üldiselt järgitud uues tegevusjuhendis sätestatud stabiilsus- ja lähenemisprogrammide näidisstruktuuri ja andmeesitusnõudeid. (3) |
| --- | --- |

5)

Programmis on üldiselt järgitud uues tegevusjuhendis sätestatud stabiilsus- ja lähenemisprogrammide näidisstruktuuri ja andmeesitusnõudeid. (3)

| 6) | Programmis esitatud makromajandusliku stsenaariumi kohaselt prognoositakse, et 2005. aastal jõuab SKT reaalkasv 7 % ni, 2007. aastal väheneb see järk-järgult 5,3 % ni ja 2008. aastal liigub see tagasi 6,8 % ni. Praegu kättesaadava teabe põhjal näib, et stsenaarium tugineb usutavatele kasvuprognoosidele (ja ettevaatlikele prognoosidele 2007. aastaks). Programmi inflatsiooniprognoos võib olla liiga madal, kui nõudlussurved suurenevad. |
| --- | --- |

6)

Programmis esitatud makromajandusliku stsenaariumi kohaselt prognoositakse, et 2005. aastal jõuab SKT reaalkasv 7 % ni, 2007. aastal väheneb see järk-järgult 5,3 % ni ja 2008. aastal liigub see tagasi 6,8 % ni. Praegu kättesaadava teabe põhjal näib, et stsenaarium tugineb usutavatele kasvuprognoosidele (ja ettevaatlikele prognoosidele 2007. aastaks). Programmi inflatsiooniprognoos võib olla liiga madal, kui nõudlussurved suurenevad.

| 7) | Programmi peamine eesmärk on vähendada valitsemissektori eelarvepuudujääki struktuurselt (st eelarve tsüklilise kohandamisega ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) 1 %ni SKTst või alla selle, mis on vastavalt stabiilsuse ja kasvu paktile riigi keskpika perioodi eelarveseisundi eesmärk programmiperioodi lõpuks. Ajakohastatud programmis prognoositakse, et valitsemissektori eelarvepuudujääk väheneb järk-järgult 1,5 % lt SKTst 2005. aastal 1,0 % le 2008. aastal. Esmase puudujäägi ajakava on samasugune, vähenedes 0,6 % lt SKTst 2005. aastal 0,2 % le programmiperioodi lõpuks. Üldiselt põhineb programm soodsal majandusväljavaatel, mis loob head tingimused riiklike kulutuste vähendamiseks. Programmis ettenähtud tasakaalustamine põhineb kulutuste piiramisel ning on peamiselt seotud kogutarbimise ja sotsiaalsiirete vähendamisega protsendina SKTst. Kavandatakse riigi finantseeringute olulist kasvu 4,1 % lt SKTst 2005. aastal 5,2 % le 2008. aastal, mis on oluliselt suurem ELi keskmisest (2,5 % SKTst). Peaaegu muutumatu makromajandusliku stsenaariumi juures ning võttes arvesse hoiuste ümberliigitamist ja kinnisvara tagastamist, on eelarve kohandamine eelmise ajakohastatud programmiga võrreldes aeglasem. Eelarve aeglasem kohandamine on üksikisiku tulumaksumäära vähendamise tulemus. |
| --- | --- |

7)

Programmi peamine eesmärk on vähendada valitsemissektori eelarvepuudujääki struktuurselt (st eelarve tsüklilise kohandamisega ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) 1 %ni SKTst või alla selle, mis on vastavalt stabiilsuse ja kasvu paktile riigi keskpika perioodi eelarveseisundi eesmärk programmiperioodi lõpuks. Ajakohastatud programmis prognoositakse, et valitsemissektori eelarvepuudujääk väheneb järk-järgult 1,5 % lt SKTst 2005. aastal 1,0 % le 2008. aastal. Esmase puudujäägi ajakava on samasugune, vähenedes 0,6 % lt SKTst 2005. aastal 0,2 % le programmiperioodi lõpuks. Üldiselt põhineb programm soodsal majandusväljavaatel, mis loob head tingimused riiklike kulutuste vähendamiseks. Programmis ettenähtud tasakaalustamine põhineb kulutuste piiramisel ning on peamiselt seotud kogutarbimise ja sotsiaalsiirete vähendamisega protsendina SKTst. Kavandatakse riigi finantseeringute olulist kasvu 4,1 % lt SKTst 2005. aastal 5,2 % le 2008. aastal, mis on oluliselt suurem ELi keskmisest (2,5 % SKTst). Peaaegu muutumatu makromajandusliku stsenaariumi juures ning võttes arvesse hoiuste ümberliigitamist ja kinnisvara tagastamist, on eelarve kohandamine eelmise ajakohastatud programmiga võrreldes aeglasem. Eelarve aeglasem kohandamine on üksikisiku tulumaksumäära vähendamise tulemus.

| 8) | Komisjoni talituste poolt vastavalt ühiselt kokkulepitud metoodikale tehtud arvutuste kohaselt paraneks struktuurne puudujääk (st tsükliliselt kohandatud puudujääk ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) ligikaudu 2,25 % lt SKTst 2005. aastal 1,25 % le SKTst 2008. aastal. Programmi keskpika perioodi eelarveseisundi eesmärk on struktuurne puudujääk 1 % SKTst ning see planeeritakse saavutada aastaks 2008. Kuna programmi keskpika perioodi eesmärk on alammäärast ambitsioonikam (puudujääk hinnanguliselt 1,75 % SKTst), peaks selle saavutamine täitma ka kindlusvaru tagamise eesmärgi ülemäärase puudujäägi tekke korral. Programmi keskpika perioodi eesmärk on asjakohane, sest see asub euroala ja vahetuskursimehhanismi ERM II liikmesriikidele ette nähtud vahemikus ning peegeldab õigesti võlasuhet ja potentsiaalset keskmist SKT kasvu pikaajalises plaanis. |
| --- | --- |

8)

Komisjoni talituste poolt vastavalt ühiselt kokkulepitud metoodikale tehtud arvutuste kohaselt paraneks struktuurne puudujääk (st tsükliliselt kohandatud puudujääk ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) ligikaudu 2,25 % lt SKTst 2005. aastal 1,25 % le SKTst 2008. aastal. Programmi keskpika perioodi eelarveseisundi eesmärk on struktuurne puudujääk 1 % SKTst ning see planeeritakse saavutada aastaks 2008. Kuna programmi keskpika perioodi eesmärk on alammäärast ambitsioonikam (puudujääk hinnanguliselt 1,75 % SKTst), peaks selle saavutamine täitma ka kindlusvaru tagamise eesmärgi ülemäärase puudujäägi tekke korral. Programmi keskpika perioodi eesmärk on asjakohane, sest see asub euroala ja vahetuskursimehhanismi ERM II liikmesriikidele ette nähtud vahemikus ning peegeldab õigesti võlasuhet ja potentsiaalset keskmist SKT kasvu pikaajalises plaanis.

| 9) | Programmi eelarveprognooside riskid on enam-vähem tasakaalustatud. Ühelt poolt on valitsemissektori eelarvepuudujääk 2005. aastal tõenäoliselt väiksem programmis prognoositust. Võimalik ülekanne 2006. aastasse ja viimaste aastate kogemused seoses tulude ettevaatliku kavandamisega osutavad, et 2006. aastal võivad tulemused olla kavandatust paremad. Teiselt poolt tuginetakse programmis suuresti kulude vähendamisele (protsendina SKTst), eelkõige avaliku sektori palkade hoidmisele mõõdukal tasemel, arvestades üksikisiku tulumaksumäära madalama tasemega. Sellele vaatamata võib nimetatud palkade mõõdukal tasemel hoidmist olla raske saavutada ning pole selge, millist mõju avaldavad pensionireform ja maksureform programmiperioodi lõpus. |
| --- | --- |

9)

Programmi eelarveprognooside riskid on enam-vähem tasakaalustatud. Ühelt poolt on valitsemissektori eelarvepuudujääk 2005. aastal tõenäoliselt väiksem programmis prognoositust. Võimalik ülekanne 2006. aastasse ja viimaste aastate kogemused seoses tulude ettevaatliku kavandamisega osutavad, et 2006. aastal võivad tulemused olla kavandatust paremad. Teiselt poolt tuginetakse programmis suuresti kulude vähendamisele (protsendina SKTst), eelkõige avaliku sektori palkade hoidmisele mõõdukal tasemel, arvestades üksikisiku tulumaksumäära madalama tasemega. Sellele vaatamata võib nimetatud palkade mõõdukal tasemel hoidmist olla raske saavutada ning pole selge, millist mõju avaldavad pensionireform ja maksureform programmiperioodi lõpus.

| 10) | Riskianalüüsi seisukohast ei pruugi programmi eelarvepõhimõtted olla piisavad, et tagada programmi keskpika perioodi eesmärkide täitmine 2008. aastaks, nagu see on ajakohastatud programmis ette nähtud. Programmi eelarvealased põhimõtted tagavad siiski ilmselt alates 2007. aastast tavaliste tsükliliste kõikumiste korral piisava varu, et ei ületataks puudujäägiläve 3 % SKTst. Programmis esitatud kohandamise kiirus programmi keskpika perioodi eesmärgi suunas ei ole täielikult kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga, milles on sätestatud, et euroala ja vahetuskursimehhanismi ERM II liikmesriikidel peab struktuurne tasakaal paranema vähemalt 0,5 % SKTst aastas, ning et kohandamine peab olema suurem majanduse tõusuaegadel ning võib majanduse langusaegadel olla väiksem. Eelkõige on kavandatud struktuurne kohandamine keskpika perioodi eesmärgi suunas ajavahemikul 2006–2008 keskmiselt 0,4 % SKTst tsükliliselt soodsate tingimuste juures (mida näitab suur positiivne SKT lõhe, mis programmiperioodi jooksul järkjärguliselt väheneb) vastavalt kokkulepitud metoodikale. Siiski viitavad andmete kättesaadavus ja struktuursed erinevused Leedus sellele, et SKT lõhede ja struktuurse tasakaaluga on seotud teatud ebakindlus. |
| --- | --- |

10)

Riskianalüüsi seisukohast ei pruugi programmi eelarvepõhimõtted olla piisavad, et tagada programmi keskpika perioodi eesmärkide täitmine 2008. aastaks, nagu see on ajakohastatud programmis ette nähtud. Programmi eelarvealased põhimõtted tagavad siiski ilmselt alates 2007. aastast tavaliste tsükliliste kõikumiste korral piisava varu, et ei ületataks puudujäägiläve 3 % SKTst. Programmis esitatud kohandamise kiirus programmi keskpika perioodi eesmärgi suunas ei ole täielikult kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga, milles on sätestatud, et euroala ja vahetuskursimehhanismi ERM II liikmesriikidel peab struktuurne tasakaal paranema vähemalt 0,5 % SKTst aastas, ning et kohandamine peab olema suurem majanduse tõusuaegadel ning võib majanduse langusaegadel olla väiksem. Eelkõige on kavandatud struktuurne kohandamine keskpika perioodi eesmärgi suunas ajavahemikul 2006–2008 keskmiselt 0,4 % SKTst tsükliliselt soodsate tingimuste juures (mida näitab suur positiivne SKT lõhe, mis programmiperioodi jooksul järkjärguliselt väheneb) vastavalt kokkulepitud metoodikale. Siiski viitavad andmete kättesaadavus ja struktuursed erinevused Leedus sellele, et SKT lõhede ja struktuurse tasakaaluga on seotud teatud ebakindlus.

| 11) | Vastavalt stabiilsuse ja kasvu paktile tuleks arvestada programmi keskpika perioodi eesmärkidele suunatud kohandamiskava määratlemisel olulisi struktuurireforme, millel on tõestatav mõju riigi rahanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele. Programmis esitatud keskpika perioodi eelarvestrateegia hõlmab ajutist kõrvalekallet programmi keskpika perioodi eesmärkidele suunatud kohandamiskavast. Programmis on loetletud mitmed reformid, mis selle kõrvalekalde mõju leevendavad, kuid programmis on üksikasjalikult kirjeldatud üksnes pensionireformi, mis seisneb kogumispensionisamba kehtestamises ja mida võib pidada kasulikuks riigi rahanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele. Keskmine struktuurne kohandamine aastas keskpika perioodi eesmärkide suunas ajavahemikul 2006–2008 on 0,5 % SKTst, kui võetakse arvesse jätkuva pensionireformi eelarvelisi netokulusid, mis suurendavad kohandamist 0,5 % lt SKTst 2005. aastal 0,8 % le SKTst 2008. aastal. 2006. aastal puudub siiski kindlusvaru, et ei ületataks puudujäägiläve 3 % SKTst, kui (komisjoni talituste arvutatud) struktuurne puudujääk ületab alammäära 0,25 protsendipunkti SKTst. Seega oleks lubatav ajutine kõrvalekalle muudetud stabiilsuse ja kasvu pakti ning uue tegevusjuhendi tähenduses, juhul kui 2006. aastal täidetakse alammäära, mis on võimalik siis, kui 2005. aasta kavandatust parem puudujäägitulemus kantakse üle 2006. ja sellele järgnevatesse aastatesse. |
| --- | --- |

11)

Vastavalt stabiilsuse ja kasvu paktile tuleks arvestada programmi keskpika perioodi eesmärkidele suunatud kohandamiskava määratlemisel olulisi struktuurireforme, millel on tõestatav mõju riigi rahanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele. Programmis esitatud keskpika perioodi eelarvestrateegia hõlmab ajutist kõrvalekallet programmi keskpika perioodi eesmärkidele suunatud kohandamiskavast. Programmis on loetletud mitmed reformid, mis selle kõrvalekalde mõju leevendavad, kuid programmis on üksikasjalikult kirjeldatud üksnes pensionireformi, mis seisneb kogumispensionisamba kehtestamises ja mida võib pidada kasulikuks riigi rahanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele. Keskmine struktuurne kohandamine aastas keskpika perioodi eesmärkide suunas ajavahemikul 2006–2008 on 0,5 % SKTst, kui võetakse arvesse jätkuva pensionireformi eelarvelisi netokulusid, mis suurendavad kohandamist 0,5 % lt SKTst 2005. aastal 0,8 % le SKTst 2008. aastal. 2006. aastal puudub siiski kindlusvaru, et ei ületataks puudujäägiläve 3 % SKTst, kui (komisjoni talituste arvutatud) struktuurne puudujääk ületab alammäära 0,25 protsendipunkti SKTst. Seega oleks lubatav ajutine kõrvalekalle muudetud stabiilsuse ja kasvu pakti ning uue tegevusjuhendi tähenduses, juhul kui 2006. aastal täidetakse alammäära, mis on võimalik siis, kui 2005. aasta kavandatust parem puudujäägitulemus kantakse üle 2006. ja sellele järgnevatesse aastatesse.

| 12) | Eeldatav võla suhe on 2005. aastal jõudnud 19 % ni SKTst, mis on oluliselt vähem asutamislepingus sätestatud 60 % kontrollväärtusest. Programmis on prognoositud, et võla suhe on kogu ülejäänud programmiperioodi jooksul ligikaudu 19–20 % SKTst. |
| --- | --- |

12)

Eeldatav võla suhe on 2005. aastal jõudnud 19 % ni SKTst, mis on oluliselt vähem asutamislepingus sätestatud 60 % kontrollväärtusest. Programmis on prognoositud, et võla suhe on kogu ülejäänud programmiperioodi jooksul ligikaudu 19–20 % SKTst.

| 13) | Riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud riskid on Leedus hinnanguliselt madalad, arvestades vananeva elanikkonnaga kaasnevate eelarvekulude prognoosi. Koguvõlg on praegu väga väike ning eeldatakse, et see jääb alla 60 % kontrollväärtuse suurema osa programmiperioodi jooksul ning kogu programmiperioodiks kavandatakse tagasihoidlikku valitsemissektori puudujääki. Leedu on viinud ellu pensionireformi, mis aitab märkimisväärselt ohjata vananevast elanikkonnast tingitud mõju eelarvele. Leedu ametiasutused kavatsevad veelgi muuta pensionisüsteemi, kavandades tõsta pensionile jäänute asendamise määra ning samal ajal järkjärguliselt tõsta pensionile jäämise vanust. Viimatinimetatud meetme elluviimine on äärmiselt oluline riigi pensionisüsteemi rahalise jätkusuutlikkuse tagamisel. |
| --- | --- |

13)

Riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud riskid on Leedus hinnanguliselt madalad, arvestades vananeva elanikkonnaga kaasnevate eelarvekulude prognoosi. Koguvõlg on praegu väga väike ning eeldatakse, et see jääb alla 60 % kontrollväärtuse suurema osa programmiperioodi jooksul ning kogu programmiperioodiks kavandatakse tagasihoidlikku valitsemissektori puudujääki. Leedu on viinud ellu pensionireformi, mis aitab märkimisväärselt ohjata vananevast elanikkonnast tingitud mõju eelarvele. Leedu ametiasutused kavatsevad veelgi muuta pensionisüsteemi, kavandades tõsta pensionile jäänute asendamise määra ning samal ajal järkjärguliselt tõsta pensionile jäämise vanust. Viimatinimetatud meetme elluviimine on äärmiselt oluline riigi pensionisüsteemi rahalise jätkusuutlikkuse tagamisel.

| 14) | Riigi rahanduse valdkonnas kavandatud meetmed on üldiselt kooskõlas 2005.–2008. aasta integreeritud suunistes sisalduvate majanduspoliitika üldsuunistega. Võttes eelkõige arvesse pensionisüsteemiga seotud ajutist kõrvalekallet, teeb Leedu edusamme oma keskpika perioodi eesmärkide täitmisel. Valitsus võtab samuti mitmeid meetmeid riigi rahanduse kvaliteedi parandamiseks (näiteks maksureform) ning on teinud edusamme ka pensionireformi valdkonnas, et parandada riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust. |
| --- | --- |

14)

Riigi rahanduse valdkonnas kavandatud meetmed on üldiselt kooskõlas 2005.–2008. aasta integreeritud suunistes sisalduvate majanduspoliitika üldsuunistega. Võttes eelkõige arvesse pensionisüsteemiga seotud ajutist kõrvalekallet, teeb Leedu edusamme oma keskpika perioodi eesmärkide täitmisel. Valitsus võtab samuti mitmeid meetmeid riigi rahanduse kvaliteedi parandamiseks (näiteks maksureform) ning on teinud edusamme ka pensionireformi valdkonnas, et parandada riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust.

| 15) | Riiklikus reformiprogrammis esitatud meetmed riigi rahanduse valdkonnas on kooskõlas programmis esitatud meetmetega ning on peamiselt seotud järgmiste sammudega, mida tehakse pensioni-, tervishoiu- ja maksureformide alal. Eelarvemenetlust parandavad meetmed (nt täielikult programmil põhinev eelarve keskvalitsuse erinevatel tasanditel ja paindlik rahakasutus ELi projektide kaasrahastamisel) on samuti kooskõlas ajakohastatud programmis kirjeldatud meetmetega. Riiklikus reformiprogrammis sätestatud piiratud arvu konkreetsete reformimeetmete mõju eelarvele kajastub lähenemisprogrammi eelarveprognoosides. |
| --- | --- |

15)

Riiklikus reformiprogrammis esitatud meetmed riigi rahanduse valdkonnas on kooskõlas programmis esitatud meetmetega ning on peamiselt seotud järgmiste sammudega, mida tehakse pensioni-, tervishoiu- ja maksureformide alal. Eelarvemenetlust parandavad meetmed (nt täielikult programmil põhinev eelarve keskvalitsuse erinevatel tasanditel ja paindlik rahakasutus ELi projektide kaasrahastamisel) on samuti kooskõlas ajakohastatud programmis kirjeldatud meetmetega. Riiklikus reformiprogrammis sätestatud piiratud arvu konkreetsete reformimeetmete mõju eelarvele kajastub lähenemisprogrammi eelarveprognoosides.

Arvestades eespool esitatud hinnangut ja suurt kasvuprognoosi ning tagamaks jätkusuutlik lähenemine ELile, soovitab nõukogu Leedul:

| i) | tõhustada jõupingutusi eelarve struktuuriliseks kohandamiseks, et kiirendada keskpika perioodi eesmärkide täitmist, ning |
| --- | --- |

i)

tõhustada jõupingutusi eelarve struktuuriliseks kohandamiseks, et kiirendada keskpika perioodi eesmärkide täitmist, ning

| ii) | eelkõige seada 2006. aastaks ambitsioonikam valitsemissektori eelarvepuudujäägi eesmärk, tagades 2005. aasta kavandatust parema puudujäägitulemuse ülekandmise aastasse 2006 ja sellele järgnevatesse aastatesse. |
| --- | --- |

ii)

eelkõige seada 2006. aastaks ambitsioonikam valitsemissektori eelarvepuudujäägi eesmärk, tagades 2005. aasta kavandatust parema puudujäägitulemuse ülekandmise aastasse 2006 ja sellele järgnevatesse aastatesse.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reaalne SKT
  (muutus, %) | LP dets 2005 | 7,0 | 7,0 | 6,0 | 5,3 | 6,8 |
| KOM nov 2005 | 7,0 | 7,0 | 6,2 | 5,8 | puudub |
| LP jaan 2005 | 6,5 | 6,5 | 6,2 | 6,0 | puudub |
| ÜTHI inflatsioon
  (%) | LP dets 2005 | 1,1 | 2,7 | 2,7 | 2,7 | 2,5 |
| KOM nov 2005 | 1,1 | 2,6 | 2,8 | 2,9 | puudub |
| LP jaan 2005 | 1,2 | 2,9 | 2,5 | 2,9 | puudub |
| SKT lõhe
  (% potentsiaalsest SKTst) | LP dets 2005 (6) | 2,5 | 2,9 | 2,1 | 0,5 | 0,6 |
| KOM nov 2005 (9) | 2,1 | 2,2 | 1,4 | 0,2 | puudub |
| LP jaan 2005 (6) | 1,6 | 1,3 | 0,5 | – 0,1 | puudub |
| Valitsemissektori eelarve tasakaal (4)

  (% SKTst) | LP dets 2005 | – 1,4 | – 1,5 | – 1,4 | – 1,3 | – 1,0 |
| KOM nov 2005 | – 1,4 | – 2,0 | – 1,8 | – 1,6 | puudub |
| LP jaan 2005 (10) | – 2,5 | – 2,5 | – 1,8 | – 1,5 | puudub |
| Esmane tasakaal
  (% SKTst) | LP dets 2005 | – 0,4 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,2 |
| KOM nov 2005 | – 0,4 | – 1,1 | – 1,0 | – 0,8 | puudub |
| LP jaan 2005 (10) | – 1,5 | – 1,4 | – 0,8 | – 0,5 | puudub |
| Tsükliliselt kohandatud tasakaal
  (% SKTst) | LP dets 2005 (6) | – 2,1 | – 2,3 | – 2,0 | – 1,4 | – 1,2 |
| KOM nov 2005 | – 2,0 | – 2,6 | – 2,2 | – 1,7 | puudub |
| LP jaan 2005 (6) | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub |
| Struktuurne tasakaal (5)

  (% SKTst) | LP dets 2005 (7) | – 2,1 | – 2,3 | – 2,0 | – 1,4 | – 1,2 |
| KOM nov 2005 (8) | – 2,0 | – 2,6 | – 2,2 | – 1,7 | puudub |
| LP jaan 2005 | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub |
| Valitsemissektori koguvõlg
  (% SKTst) | LP dets 2005 | 19,5 | 19,2 | 19,9 | 19,8 | 18,9 |
| KOM nov 2005 | 19,6 | 20,7 | 20,2 | 19,6 | puudub |
| LP jaan 2005 | 20,1 | 20,9 | 20,3 | 20,1 | puudub |
| Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused. |

2004

2005

2006

2007

2008

Reaalne SKT

(muutus, %)

LP dets 2005

7,0

7,0

6,0

5,3

6,8

KOM nov 2005

7,0

7,0

6,2

5,8

puudub

LP jaan 2005

6,5

6,5

6,2

6,0

puudub

ÜTHI inflatsioon

(%)

LP dets 2005

1,1

2,7

2,7

2,7

2,5

KOM nov 2005

1,1

2,6

2,8

2,9

puudub

LP jaan 2005

1,2

2,9

2,5

2,9

puudub

SKT lõhe

(% potentsiaalsest SKTst)

LP dets 2005 (6)

2,5

2,9

2,1

0,5

0,6

KOM nov 2005 (9)

2,1

2,2

1,4

0,2

puudub

LP jaan 2005 (6)

1,6

1,3

0,5

– 0,1

puudub

Valitsemissektori eelarve tasakaal (4)

(% SKTst)

LP dets 2005

– 1,4

– 1,5

– 1,4

– 1,3

– 1,0

KOM nov 2005

– 1,4

– 2,0

– 1,8

– 1,6

puudub

LP jaan 2005 (10)

– 2,5

– 2,5

– 1,8

– 1,5

puudub

Esmane tasakaal

(% SKTst)

LP dets 2005

– 0,4

– 0,6

– 0,6

– 0,6

– 0,2

KOM nov 2005

– 0,4

– 1,1

– 1,0

– 0,8

puudub

LP jaan 2005 (10)

– 1,5

– 1,4

– 0,8

– 0,5

puudub

Tsükliliselt kohandatud tasakaal

(% SKTst)

LP dets 2005 (6)

– 2,1

– 2,3

– 2,0

– 1,4

– 1,2

KOM nov 2005

– 2,0

– 2,6

– 2,2

– 1,7

puudub

LP jaan 2005 (6)

puudub

puudub

puudub

puudub

puudub

Struktuurne tasakaal (5)

(% SKTst)

LP dets 2005 (7)

– 2,1

– 2,3

– 2,0

– 1,4

– 1,2

KOM nov 2005 (8)

– 2,0

– 2,6

– 2,2

– 1,7

puudub

LP jaan 2005

puudub

puudub

puudub

puudub

puudub

Valitsemissektori koguvõlg

(% SKTst)

LP dets 2005

19,5

19,2

19,9

19,8

18,9

KOM nov 2005

19,6

20,7

20,2

19,6

puudub

LP jaan 2005

20,1

20,9

20,3

20,1

puudub

Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

(1)  EÜT L 209, 2.8. 1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Dokumendid, millele on käesolevas tekstis viidatud, on kättesaadavad veebisaidil

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Pärast Eurostati 2005. aasta mais tehtud otsust nende maksete liigitamise kohta, mis on seotud üleminekuaja alguses kaotatud rublahoiuste hüvitamise ja nõukogude ajal konfiskeeritud kinnisvara tagastamisega, on eelmises ajakohastatud programmis esitatud puudujäägieesmärki (2,5 % SKTst) kohandatud nii, et nende kohustustega seotud maksed on arvestatavate võrdlusandmete saamiseks välja jäetud.

(3)  Programmis on esitatud kõik uues tegevusjuhendis ette nähtud kohustuslikud ja enamik vabatahtlikke andmeid, kuigi kohustuslikud andmed on mõnel juhul esitatud veidi erinevalt, kui on sätestatud uues tegevusjuhendis: näiteks esitatakse lõpliku sisenõudluse asemel andmed sisenõudluse kohta, kaudselt mõõdetavatele finantsvahendusteenustele vastavad intressikulud puuduvad ja maksukoormus näitab, milline peaks olema maksude kogumäär, s.t otseste, kaudsete ja kapitalimaksude summa, seetõttu pole maksukoormuse arvutamisel arvesse võetud sotsiaalmakse ja ELi eelarvesse makstavaid kaudseid makse.

(4)  Puudujääk hõlmab jätkuva pensionireformi kulusid (teise samba kehtestamine). Kulud on hinnanguliselt 0,3% SKTst 2004. aastal, 0,5% SKTst 2005. aastal, 0,7% SKTst 2006. aastal, 0,8% SKTst 2007. aastal ja 0,8% SKTst 2008. aastal.

(5)  Tsükliliselt kohandatud tasakaal (nagu eelmistes ridades), välja arvatud ühekordsed ja ajutised meetmed. Ajakohastatud programmi kohaselt oleks kohandamine ilma pensionireformi kuludeta 0,5% SKTst 2006. aastal, 0,7% SKTst 2007. aastal ja 0,2% SKTst 2008. aastal või keskmiselt 0,5% SKTst ajavahemikul 2006–2008.

(6)  Komisjoni talituste arvutused programmis sisalduva teabe alusel.

(7)  Programmis ei ole ühekordseid ega muid ajutisi meetmeid.

(8)  Komisjoni talituste prognoosis ei ole ühekordseid ega muid ajutisi meetmeid.

(9)  Kooskõlas prognoositava potentsiaalse kasvuga 7,0%, 6,9%, 7,0% ja 7,0% vastavalt aastatel 2004–2007.

(10)  See hõlmas makseid seoses hoiuste hüvitamise ja kinnisvara tagastamisega, ulatudes 2005. aastal 0,4%ni SKTst, 2006. aastal 0,8%ni SKTst ja 2007. aastal 1,2%ni SKTst.

Allikas:

Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

| 5.4.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 82/44 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 82/44

---

NÕUKOGU ARVAMUS,

14 märts 2006,

Malta ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta, 2005–2008

(2006/C 82/11)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

pärast majandus- ja sotsiaalkomiteega konsulteerimist

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| 1) | Nõukogu vaatas 14. märtsil 2006 läbi Malta ajakohastatud lähenemisprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2005–2008. |
| --- | --- |

1)

Nõukogu vaatas 14. märtsil 2006 läbi Malta ajakohastatud lähenemisprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2005–2008.

| 2) | Ajavahemikul 1995–2005 oli Maltal SKT reaalkasv keskmiselt 2,75 % aastas. Kuid alates 2001. aastast majanduskasv aeglustus ebasoodsate välismajandustingimuste ja riigisiseste struktuuriliste probleemide tõttu. Nende kahe asjaolu koosmõjul langes konkurentsivõime, millega kaasnes ka ekspordi vähenemine, mis omakorda avaldas väliskaubanduse puudujäägile täiendavat survet. Viimastel aastatel on valitsemissektori eelarvepuudujääk püsinud keskmiselt 6 % juures SKTst, jõudes kõige kõrgemale 10,3 % tasemele 2003. aastal ning langedes 5,1 % juurde 2004. aastal. |
| --- | --- |

2)

Ajavahemikul 1995–2005 oli Maltal SKT reaalkasv keskmiselt 2,75 % aastas. Kuid alates 2001. aastast majanduskasv aeglustus ebasoodsate välismajandustingimuste ja riigisiseste struktuuriliste probleemide tõttu. Nende kahe asjaolu koosmõjul langes konkurentsivõime, millega kaasnes ka ekspordi vähenemine, mis omakorda avaldas väliskaubanduse puudujäägile täiendavat survet. Viimastel aastatel on valitsemissektori eelarvepuudujääk püsinud keskmiselt 6 % juures SKTst, jõudes kõige kõrgemale 10,3 % tasemele 2003. aastal ning langedes 5,1 % juurde 2004. aastal.

| 3) | Nõukogu otsustas 5. juulil 2004, et Maltal on ülemäärane eelarvepuudujääk. Kooskõlas nõukogu sama kuupäeva soovitusega vastavalt artikli 104 lõikele 7, tuleb ülemäärane eelarvepuudujääk parandada 2006. aastaks. Nõukogu 17. veebruari 2005. aasta arvamuses eelmise ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta, mis hõlmas ajavahemikku 2004–2007, kutsuti Maltat üles tegema kõik vajaliku, et tagada ülemäärase puudujäägi parandamine 2006. aastaks ja võlasuhte piisavas tempos vähenemine 60 % kontrollväärtuseni SKTst ning teha edasisi jõupingutusi pensioni- ja tervishoiureformide kavandamisel ja rakendamisel. |
| --- | --- |

3)

Nõukogu otsustas 5. juulil 2004, et Maltal on ülemäärane eelarvepuudujääk. Kooskõlas nõukogu sama kuupäeva soovitusega vastavalt artikli 104 lõikele 7, tuleb ülemäärane eelarvepuudujääk parandada 2006. aastaks. Nõukogu 17. veebruari 2005. aasta arvamuses eelmise ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta, mis hõlmas ajavahemikku 2004–2007, kutsuti Maltat üles tegema kõik vajaliku, et tagada ülemäärase puudujäägi parandamine 2006. aastaks ja võlasuhte piisavas tempos vähenemine 60 % kontrollväärtuseni SKTst ning teha edasisi jõupingutusi pensioni- ja tervishoiureformide kavandamisel ja rakendamisel.

| 4) | Ajakohastatud programmi prognooside kohaselt jääb 2005. aasta puudujääk 4 % juurde SKTst, mis erineb komisjoni talitsuste 2005. aasta sügise prognoosides kavandatud 4,25 % st SKTst ja eelmises ajakohastatud programmis eesmärgiks seatud 3,75 % st SKTst. Kõnealune erinevus ajakohastatud programmi ja komisjoni talituste 2005. aasta sügise prognoosides on seletatav värskemate andmete kasutamisega, mille kohaselt olid valitsemissektori üldkulutused väiksemad kui eelnevalt prognoositud. |
| --- | --- |

4)

Ajakohastatud programmi prognooside kohaselt jääb 2005. aasta puudujääk 4 % juurde SKTst, mis erineb komisjoni talitsuste 2005. aasta sügise prognoosides kavandatud 4,25 % st SKTst ja eelmises ajakohastatud programmis eesmärgiks seatud 3,75 % st SKTst. Kõnealune erinevus ajakohastatud programmi ja komisjoni talituste 2005. aasta sügise prognoosides on seletatav värskemate andmete kasutamisega, mille kohaselt olid valitsemissektori üldkulutused väiksemad kui eelnevalt prognoositud.

| 5) | Ajakohastatud programm esitati viis nädalat pärast tegevusjuhendis kehtestatud 1. detsembri tähtaega. Programmis järgitakse üldjoontes uues tegevusjuhendis sätestatud stabiilsus- ja lähenemisprogrammide näidisstruktuuri (2). |
| --- | --- |

5)

Ajakohastatud programm esitati viis nädalat pärast tegevusjuhendis kehtestatud 1. detsembri tähtaega. Programmis järgitakse üldjoontes uues tegevusjuhendis sätestatud stabiilsus- ja lähenemisprogrammide näidisstruktuuri (2).

| 6) | Eelarveprognooside aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis nähakse ette, et SKT kasvab reaalselt 0,9 % tasemelt 2005. aastal kuni 1,4 % tasemele ülejäänud programmiperioodi jooksul, mis annab tunnistust välisnõudluse paranemisest. Praegu kättesaadava teabe põhjal tundub, et stsenaarium tugineb mõistlikele kasvuprognoosidele, välja arvatud 2006. aasta kasvuprognoosid. Eelkõige prognoositakse ajakohastatud programmis suhteliselt kiiret majanduskasvu, millele lisab uut hoogu tugev välisnõudlus, mida omakorda seostatakse kõige enam elektroonikatööstuse toibumisega ning jätkusuutliku investeerimistegevusega. Kui aga kõnealune tööstus 2006. aastal ootuste kohaselt ei edene, kannatab ka SKT kasv. |
| --- | --- |

6)

Eelarveprognooside aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis nähakse ette, et SKT kasvab reaalselt 0,9 % tasemelt 2005. aastal kuni 1,4 % tasemele ülejäänud programmiperioodi jooksul, mis annab tunnistust välisnõudluse paranemisest. Praegu kättesaadava teabe põhjal tundub, et stsenaarium tugineb mõistlikele kasvuprognoosidele, välja arvatud 2006. aasta kasvuprognoosid. Eelkõige prognoositakse ajakohastatud programmis suhteliselt kiiret majanduskasvu, millele lisab uut hoogu tugev välisnõudlus, mida omakorda seostatakse kõige enam elektroonikatööstuse toibumisega ning jätkusuutliku investeerimistegevusega. Kui aga kõnealune tööstus 2006. aastal ootuste kohaselt ei edene, kannatab ka SKT kasv.

| 7) | Ajakohastatud programmi eelarvestrateegia eesmärk on viia eelarvepuudujääk alla 3 % kontrollväärtuse SKTst 2006. aastal ja jätkata eelarve tasakaalustamist, et vähendada puudujääki 1,25 % ni 2008. aastaks. Ajakohastatud programmi eelarvepuudujääk sisaldab kuni 2007. aastani ühekordseid tulusid suurusjärgus 0,75 % kuni 1 % SKTst aastas. Esmase ülejäägi ajakava on samasugune, st eeldatakse selle kasvu 0,25 % lt 2005. aastal kuni 2,5 % ni perioodi lõpuks. Konsolideerimine on eelkõige kulutustepõhine ning programmiperioodi lõpuks peaksid kulutused vähenema 7,5 % võrra SKTst, millest pool kaetakse investeeringute arvelt. Võrreldes eelmise programmiga on ajakohastatud programmis kavandatud korrigeerimine vähem ambitsioonikas, võttes eelkõige arvesse veidi ebasoodsamat makromajandusliku stsenaariumi. |
| --- | --- |

7)

Ajakohastatud programmi eelarvestrateegia eesmärk on viia eelarvepuudujääk alla 3 % kontrollväärtuse SKTst 2006. aastal ja jätkata eelarve tasakaalustamist, et vähendada puudujääki 1,25 % ni 2008. aastaks. Ajakohastatud programmi eelarvepuudujääk sisaldab kuni 2007. aastani ühekordseid tulusid suurusjärgus 0,75 % kuni 1 % SKTst aastas. Esmase ülejäägi ajakava on samasugune, st eeldatakse selle kasvu 0,25 % lt 2005. aastal kuni 2,5 % ni perioodi lõpuks. Konsolideerimine on eelkõige kulutustepõhine ning programmiperioodi lõpuks peaksid kulutused vähenema 7,5 % võrra SKTst, millest pool kaetakse investeeringute arvelt. Võrreldes eelmise programmiga on ajakohastatud programmis kavandatud korrigeerimine vähem ambitsioonikas, võttes eelkõige arvesse veidi ebasoodsamat makromajandusliku stsenaariumi.

| 8) | Kavandatakse, et struktuurne ülejääk (s.t tsükliliselt korrigeeritud tasakaal, välja arvatud ühekordsed ja ajutised meetmed), mille komisjoni talitused arvutasid vastavalt ühiselt kokkulepitud metoodikale, väheneb keskmiselt 1 % SKTst aastas. Programmis seatakse keskmise pikkusega perioodi eesmärgiks eelarvetasakaalu saavutamine programmiperioodi lõpuks. Kuna programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärk on alammäärast (hinnanguliselt puudujääk suurusega 1,75 % SKTst) ambitsioonikam, peaks selle saavutamine täitma ka ülemäärase puudujäägi suhtes kindlusvaru tagamise eesmärgi. Lähenemisprogrammi keskmise pikkusega perioodi eesmärk on asjakohane, sest see mahub stabiilsuse ja kasvu pakti ning tegevusjuhendiga euroala riikide ja ERM II liikmesriikidele ettenähtud vahemikku ning peegeldab õigesti võlasuhet ja potentsiaalset keskmist toodangumahu kasvu pikaajalises plaanis. |
| --- | --- |

8)

Kavandatakse, et struktuurne ülejääk (s.t tsükliliselt korrigeeritud tasakaal, välja arvatud ühekordsed ja ajutised meetmed), mille komisjoni talitused arvutasid vastavalt ühiselt kokkulepitud metoodikale, väheneb keskmiselt 1 % SKTst aastas. Programmis seatakse keskmise pikkusega perioodi eesmärgiks eelarvetasakaalu saavutamine programmiperioodi lõpuks. Kuna programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärk on alammäärast (hinnanguliselt puudujääk suurusega 1,75 % SKTst) ambitsioonikam, peaks selle saavutamine täitma ka ülemäärase puudujäägi suhtes kindlusvaru tagamise eesmärgi. Lähenemisprogrammi keskmise pikkusega perioodi eesmärk on asjakohane, sest see mahub stabiilsuse ja kasvu pakti ning tegevusjuhendiga euroala riikide ja ERM II liikmesriikidele ettenähtud vahemikku ning peegeldab õigesti võlasuhet ja potentsiaalset keskmist toodangumahu kasvu pikaajalises plaanis.

| 9) | Eelarvetulemus võib programmis prognoositust kujuneda halvemaks, võttes eelkõige arvesse 2006. aastaks prognoositud soodsat makromajanduslikku stsenaariumi. Kuigi ajakohastatud programmis prognoositakse 2006. aastaks suuremaid kaudseid makse kui komisjoni talituste 2005. aasta sügise prognoosides, püsivad selle aasta kogutulude hinnangud siiski võrreldavad. Kuigi programmis 2006. aasta meetmete kohta esitatud teave neid arengusuundi täielikult ei õigusta, ei avalikustata tasakaalustamise aluseks olevaid meetmeid 2007. ja 2008. aastal, mis teeb üldise hindamise keeruliseks. |
| --- | --- |

9)

Eelarvetulemus võib programmis prognoositust kujuneda halvemaks, võttes eelkõige arvesse 2006. aastaks prognoositud soodsat makromajanduslikku stsenaariumi. Kuigi ajakohastatud programmis prognoositakse 2006. aastaks suuremaid kaudseid makse kui komisjoni talituste 2005. aasta sügise prognoosides, püsivad selle aasta kogutulude hinnangud siiski võrreldavad. Kuigi programmis 2006. aasta meetmete kohta esitatud teave neid arengusuundi täielikult ei õigusta, ei avalikustata tasakaalustamise aluseks olevaid meetmeid 2007. ja 2008. aastal, mis teeb üldise hindamise keeruliseks.

| 10) | Kui lähtuda sellest, et 2006. aasta eelarvest peetakse täielikult kinni ja võetakse arvesse kõiki makromajanduslikke riske, näivad programmi eelarvealased põhimõtted piisavad, et parandada ülemäärane eelarvepuudujääk nõukogu poolt kindlaks määratud kuupäevaks. Programm näib tagavat piisav kindlusvaru kontrollväärtuse (3 % SKTst) ületamise vastu tavapäraste makromajanduslike kõikumiste korral pärast ülemäärase puudujäägi kavandatud parandamist. Programmi eelarvestrateegia tundub piisav, et saavutada programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärk 2008. aastaks. Ülemäärase puudujäägi parandamisele järgnevatel aastatel toimub programmi keskmise perioodi eesmärgi täitmiseks iga-aastane struktuuriline korrigeerimine 0,5 % ulatuses SKTst, mis on kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga. |
| --- | --- |

10)

Kui lähtuda sellest, et 2006. aasta eelarvest peetakse täielikult kinni ja võetakse arvesse kõiki makromajanduslikke riske, näivad programmi eelarvealased põhimõtted piisavad, et parandada ülemäärane eelarvepuudujääk nõukogu poolt kindlaks määratud kuupäevaks. Programm näib tagavat piisav kindlusvaru kontrollväärtuse (3 % SKTst) ületamise vastu tavapäraste makromajanduslike kõikumiste korral pärast ülemäärase puudujäägi kavandatud parandamist. Programmi eelarvestrateegia tundub piisav, et saavutada programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärk 2008. aastaks. Ülemäärase puudujäägi parandamisele järgnevatel aastatel toimub programmi keskmise perioodi eesmärgi täitmiseks iga-aastane struktuuriline korrigeerimine 0,5 % ulatuses SKTst, mis on kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga.

| 11) | Eeldatav võla suhe on 2005. aastal jõudnud 76,75 % ni SKTst, mis on üle asutamislepingus sätestatud 60 % kontrollväärtuse. Alates 2006. aastast prognoositakse võlasuhte järkjärgulist vähenemist ning programmiperioodi lõpuks peaks võlasuhe langema 67,25 % ni SKTst. Võlasuhte areng ei pruugi olla nii soodne kui programmis kavandatud, arvestades riske, mis kaasnevad erastamisega, millel on võlasuhte vähendamisel 2006. aastal keskne roll. Selgitamata eelarvevälised rahastamisvahendid vähendavad osaliselt erastamistulusid 2006. aastal. Võttes neid riske arvesse, tundub võla suhe kontrollväärtuse suunas piisavalt vähenevat. |
| --- | --- |

11)

Eeldatav võla suhe on 2005. aastal jõudnud 76,75 % ni SKTst, mis on üle asutamislepingus sätestatud 60 % kontrollväärtuse. Alates 2006. aastast prognoositakse võlasuhte järkjärgulist vähenemist ning programmiperioodi lõpuks peaks võlasuhe langema 67,25 % ni SKTst. Võlasuhte areng ei pruugi olla nii soodne kui programmis kavandatud, arvestades riske, mis kaasnevad erastamisega, millel on võlasuhte vähendamisel 2006. aastal keskne roll. Selgitamata eelarvevälised rahastamisvahendid vähendavad osaliselt erastamistulusid 2006. aastal. Võttes neid riske arvesse, tundub võla suhe kontrollväärtuse suunas piisavalt vähenevat.

| 12) | Malta riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud ohtude taset loetakse keskmiseks, arvestades elanikkonna vananemisega kaasnevate eelarvekulude prognoose. Valitsemissektori koguvõlg ületab 60 % lise kontrollväärtuse ning kui praegune kõrge struktuurne puudujääk püsib muutumatuna, takistab see võlasuhte vähenemist alla asutamislepingus sätestatud kontrollväärtuse veel kaua. Eelarve konsolideerimise range elluviimine programmiperioodi jooksul aitaks viia võla alla kontrollväärtuse ja vähendada rahanduse jätkusuutlikkuse riske. Malta ametivõimud kavandavad praegust pensionisüsteemi muuta, et tagada pensionide piisavus ja finantsiline jätkusuutlikkus tulevikus. Reformi elluviimine oleks olulise tähtsusega pensionisüsteemi finantsilise jätkusuutlikkuse tagamisel (3). |
| --- | --- |

12)

Malta riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud ohtude taset loetakse keskmiseks, arvestades elanikkonna vananemisega kaasnevate eelarvekulude prognoose. Valitsemissektori koguvõlg ületab 60 % lise kontrollväärtuse ning kui praegune kõrge struktuurne puudujääk püsib muutumatuna, takistab see võlasuhte vähenemist alla asutamislepingus sätestatud kontrollväärtuse veel kaua. Eelarve konsolideerimise range elluviimine programmiperioodi jooksul aitaks viia võla alla kontrollväärtuse ja vähendada rahanduse jätkusuutlikkuse riske. Malta ametivõimud kavandavad praegust pensionisüsteemi muuta, et tagada pensionide piisavus ja finantsiline jätkusuutlikkus tulevikus. Reformi elluviimine oleks olulise tähtsusega pensionisüsteemi finantsilise jätkusuutlikkuse tagamisel (3).

| 13) | Riigi rahanduse valdkonnas kavandatud meetmed on üldiselt kooskõlas 2005.–2008. aasta koondsuunistes sisalduvate majanduspoliitika üldsuunistega. Kuigi ajakohastatud programmis nähakse ette ülemäärase puudujäägi parandamine ja võlasuhte vähendamine kooskõlas nõukogu soovitustega ning eeldatakse keskmise pikkusega perioodi eelarve eesmärgi saavutamist programmiperioodi jooksul, ei nähta selles ette rakendusmeetmeid pikaajalise jätkusuutlikkuse probleemi lahendamiseks. |
| --- | --- |

13)

Riigi rahanduse valdkonnas kavandatud meetmed on üldiselt kooskõlas 2005.–2008. aasta koondsuunistes sisalduvate majanduspoliitika üldsuunistega. Kuigi ajakohastatud programmis nähakse ette ülemäärase puudujäägi parandamine ja võlasuhte vähendamine kooskõlas nõukogu soovitustega ning eeldatakse keskmise pikkusega perioodi eelarve eesmärgi saavutamist programmiperioodi jooksul, ei nähta selles ette rakendusmeetmeid pikaajalise jätkusuutlikkuse probleemi lahendamiseks.

| 14) | Malta riiklikus reformikavas, mis esitati 21. oktoobril 2005 tööhõive ja majanduskasvu käsitleva uuendatud Lissaboni strateegia kontekstis, on välja toodud järgmised riigi rahandust oluliselt mõjutavad probleemid: riigi rahanduse jätkusuutlikkus; konkurentsivõime; keskkond; tööhõive; haridus ja koolitus. Ajakohastatud programmis võetakse arvesse riikliku reformikava mõju eelarvele, kuigi otse seda väidetud ei ole. Lähenemisprogrammis riigi rahandusega seoses kavandatud meetmed on kooskõlas riiklikus reformikavas ettenähtud meetmetega. Eelkõige kinnitatakse ajakohastatud programmis kavatsust jätkata avaliku sektori tõhususe suurendamise reformidega, parandada maksuseaduste täitmist, jätkata erastamist ja toetada töötajate koolitust. |
| --- | --- |

14)

Malta riiklikus reformikavas, mis esitati 21. oktoobril 2005 tööhõive ja majanduskasvu käsitleva uuendatud Lissaboni strateegia kontekstis, on välja toodud järgmised riigi rahandust oluliselt mõjutavad probleemid: riigi rahanduse jätkusuutlikkus; konkurentsivõime; keskkond; tööhõive; haridus ja koolitus. Ajakohastatud programmis võetakse arvesse riikliku reformikava mõju eelarvele, kuigi otse seda väidetud ei ole. Lähenemisprogrammis riigi rahandusega seoses kavandatud meetmed on kooskõlas riiklikus reformikavas ettenähtud meetmetega. Eelkõige kinnitatakse ajakohastatud programmis kavatsust jätkata avaliku sektori tõhususe suurendamise reformidega, parandada maksuseaduste täitmist, jätkata erastamist ja toetada töötajate koolitust.

Pidades silmas eespool esitatud hindamist, leiab nõukogu, et programm on üldjoontes kooskõlas ülemäärase eelarvepuudujäägi parandamisega 2006. aastaks. Võttes arvesse artikli 104 lõike 7 kohaseid soovitusi, kutsub nõukogu Maltat üles:

| i) | rakendama rangelt 2006. aasta eelarvemeetmeid ja tagama puudujäägi parandamise kõnealusel aastal ja kooskõlas ajakohastatud lähenemisprogrammiga ning tagama, et eelarve konsolideerimine programmi keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks jätkub ka pärast puudujäägi parandamist; |
| --- | --- |

i)

rakendama rangelt 2006. aasta eelarvemeetmeid ja tagama puudujäägi parandamise kõnealusel aastal ja kooskõlas ajakohastatud lähenemisprogrammiga ning tagama, et eelarve konsolideerimine programmi keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks jätkub ka pärast puudujäägi parandamist;

| ii) | tagama, et alates 2006. aastast väheneb võlasuhe piisavas tempos asutamislepingus sätestatud 60 %lise kontrollväärtuseni SKTst; |
| --- | --- |

ii)

tagama, et alates 2006. aastast väheneb võlasuhe piisavas tempos asutamislepingus sätestatud 60 %lise kontrollväärtuseni SKTst;

| iii) | parandama riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust edasiste jõupingutustega pensioni- ja tervishoiureformide kavandamisel ja rakendamisel. |
| --- | --- |

iii)

parandama riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust edasiste jõupingutustega pensioni- ja tervishoiureformide kavandamisel ja rakendamisel.

Tähtsamate makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reaalne SKT
  (muutus, %) | LP jaan 2006 | 0,2 | 0,9 | 1,1 | 1,2 | 2,0 |
| KOM nov 2005 | 0,4 | 0,8 | 0,7 | 1,1 | puudub |
| LP dets 2004 | 0,6 | 1,5 | 1,8 | 2,2 | puudub |
| ÜTHI inflatsioon
  (%) | LP jaan 2006 (4) | 2,8 | 2,8 | 3,1 | 2,5 | 1,9 |
| KOM nov 2005 | 2,7 | 3,1 | 2,6 | 2,2 | puudub |
| LP dets 2004 (4) | 2,9 | 2,4 | 1,9 | 1,9 | puudub |
| Toodangu lõhe
  (% potentsiaalsest SKTst) | LP jaan 2006 (5) | – 1,8 | – 2,9 | – 3,7 | – 4,2 | – 4,4 |
| KOM nov 2005 (9) | – 2,0 | – 3,1 | – 4,3 | – 5,1 | puudub |
| LP dets 2004 (5) | – 2,1 | – 2,4 | – 2,3 | – 1,6 | puudub |
| Valitsemissektori eelarve tasakaal
  (% SKTst) | LP jaan 2006 | – 5,1 | – 3,9 | – 2,7 | – 2,3 | – 1,2 |
| KOM nov 2005 | – 5,1 | – 4,2 | – 3,0 | – 2,5 | puudub |
| LP dets 2004 | – 5,2 | – 3,7 | – 2,3 | – 1,4 | puudub |
| Esmane tasakaal
  (% SKTst) | LP jaan 2006 | – 1,0 | 0,3 | 1,4 | 1,5 | 2,4 |
| KOM nov 2005 | – 1,0 | 0,2 | 1,3 | 1,9 | puudub |
| LP dets 2004 | – 1,4 | 0,3 | 1,6 | 2,4 | puudub |
| Tsükliliselt korrigeeritud tasakaal (6)

  (% SKTst) | LP jaan 2006 (5) | – 4,4 | – 2,8 | – 1,3 | – 0,7 | 0,4 |
| KOM nov 2005 | – 4,3 | – 3,0 | – 1,4 | – 0,5 | puudub |
| LP dets 2004 (5) | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub |
| Struktuurne tasakaal (5)

  (% SKTst) | LP jaan 2006 (7) | – 5,1 | – 3,8 | – 2,3 | – 1,4 | 0,3 |
| KOM nov 2005 (8) | – 5,0 | – 4,0 | – 2,4 | – 1,2 | puudub |
| LP dets 2004 | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub |
| Valitsemissektori koguvõlg
  (% SKTst) | LP jaan 2006 | 76,7 | 76,7 | 70,8 | 68,9 | 67,3 |
| KOM nov 2005 | 75,9 | 77,2 | 77,4 | 77,1 | puudub |
| LP dets 2004 | 73,2 | 72,0 | 70,5 | 70,4 | puudub |
| lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused. |

2004

2005

2006

2007

2008

Reaalne SKT

(muutus, %)

LP jaan 2006

0,2

0,9

1,1

1,2

2,0

KOM nov 2005

0,4

0,8

0,7

1,1

puudub

LP dets 2004

0,6

1,5

1,8

2,2

puudub

ÜTHI inflatsioon

(%)

LP jaan 2006 (4)

2,8

2,8

3,1

2,5

1,9

KOM nov 2005

2,7

3,1

2,6

2,2

puudub

LP dets 2004 (4)

2,9

2,4

1,9

1,9

puudub

Toodangu lõhe

(% potentsiaalsest SKTst)

LP jaan 2006 (5)

– 1,8

– 2,9

– 3,7

– 4,2

– 4,4

KOM nov 2005 (9)

– 2,0

– 3,1

– 4,3

– 5,1

puudub

LP dets 2004 (5)

– 2,1

– 2,4

– 2,3

– 1,6

puudub

Valitsemissektori eelarve tasakaal

(% SKTst)

LP jaan 2006

– 5,1

– 3,9

– 2,7

– 2,3

– 1,2

KOM nov 2005

– 5,1

– 4,2

– 3,0

– 2,5

puudub

LP dets 2004

– 5,2

– 3,7

– 2,3

– 1,4

puudub

Esmane tasakaal

(% SKTst)

LP jaan 2006

– 1,0

0,3

1,4

1,5

2,4

KOM nov 2005

– 1,0

0,2

1,3

1,9

puudub

LP dets 2004

– 1,4

0,3

1,6

2,4

puudub

Tsükliliselt korrigeeritud tasakaal (6)

(% SKTst)

LP jaan 2006 (5)

– 4,4

– 2,8

– 1,3

– 0,7

0,4

KOM nov 2005

– 4,3

– 3,0

– 1,4

– 0,5

puudub

LP dets 2004 (5)

puudub

puudub

puudub

puudub

puudub

Struktuurne tasakaal (5)

(% SKTst)

LP jaan 2006 (7)

– 5,1

– 3,8

– 2,3

– 1,4

0,3

KOM nov 2005 (8)

– 5,0

– 4,0

– 2,4

– 1,2

puudub

LP dets 2004

puudub

puudub

puudub

puudub

puudub

Valitsemissektori koguvõlg

(% SKTst)

LP jaan 2006

76,7

76,7

70,8

68,9

67,3

KOM nov 2005

75,9

77,2

77,4

77,1

puudub

LP dets 2004

73,2

72,0

70,5

70,4

puudub

lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Dokumendid, millele on viidatud käesolevas tekstis, asuvad järgmisel veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Programmis puuduvad mõned uue tegevusjuhendiga ette nähtud kohustuslikud ja vabatahtlikult esitatavad valikulised andmed. Eelkõige ei ole andmed hindade kohta esitatud kooskõlas ühtlustatud määratlusega ning tööhõive ja tööpuuduse andmed ei tugine tööjõu-uuringu andmetele. Selle asemel viidatakse registreeritud isikutele, kusjuures ei esitata prognoose majandusharude tulemuste ja FISIM (kaudselt mõõdetavate finantsteenuste) aruannetes kasutatud andmete kohta. Vabatahtlikult esitatavatest andmetest puuduvad eelkõige järgmised: tööhõive ja tootlikkus tundide lõikes, prognoosid majandusharude lõikes ja sotsiaalsiirete jaotumine.

(3)  Üksikasjad pikaajalise jätkusuutlikkuse kohta on esitatud komisjoni talituste tehnilises hinnangus programmile, mis avaldatakse veebisaidil

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(4)  LP arvandmed vastavad tarbijahinnaindeksile.

(5)  Komisjoni talituste arvutused programmis sisalduva teabe alusel.

(6)  Tsükliliselt korrigeeritud tasakaal (nagu eelmistes ridades), välja arvatud ühekordsed ja ajutised meetmed.

(7)  Programmis esitatud ühekordsed ja muud ajutised meetmed: 0,7% SKTst 2004. aastal, 1,0% SKTst 2005. aastal, 1,0% SKTst 2006. aastal, 0,7% SKTst 2007. aastal ja 0,1% SKTst 2008. aastal; kõik vähendavad puudujääki.

(8)  Komisjoni talituste prognoosid sisaldavad programmiga samu ühekordseid meetmeid.

(9)  Kooskõlas prognoositava potentsiaalse kasvuga vastavalt 1,3%, 2,0%, 2,0% ja 2,0% aastatel 2004–2007.

Allikas:

lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

| 5.4.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 82/48 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 82/48

---

NÕUKOGU ARVAMUS

Poola ajakohastatud lähenemisprogrammi 2005–2008 kohta

14. märts 2006

(2006/C 82/12)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| (1) | 14. märtsil 2006 vaatas nõukogu läbi Poola ajakohastatud lähenemisprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2005–2008. |
| --- | --- |

(1)

14. märtsil 2006 vaatas nõukogu läbi Poola ajakohastatud lähenemisprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2005–2008.

| (2) | Poola SKT reaalkasv aastatel 1994–2004 oli keskmiselt 4,5 %, mis on peaaegu 2 protsendipunkti rohkem, kui EL25 keskmine 2,4 %. Pärast tugeva majanduskasvu perioodi aeglustus SKT reaalkasv nii riigisiseste kui ka väliste tsükliliste tegurite mõjul 2001. aastal 1,0 % ni. Seejärel on kasv taas kiirenenud, jõudes 2004. aastal 5,3 % ni. Ostujõuna väljendatud sissetulek inimese kohta moodustas 2004. aastal 46,5 % EL25 keskmisest. ÜTHI inflatsioon, mis viimase kümne aasta jooksul on olnud kõrge, keskmiselt 7,0 %, langes 2005. aastal oluliselt — umbes 2 % ni. Poola suurim probleem on endiselt tööturu olukord. Töötuse määr oli 2004. aastal 18,8 % ja tööhõive oli Euroopa Liidu madalaim (51,7 % 2004. aastal). Viimase kümne aasta jooksul on Poola valitsemissektori eelarve tasakaal olnud kogu aeg negatiivne. Kuni 2003. aastani kõikus see - 1,4 % ja - 4,8 % vahel (2) SKTst. Seejärel hakkas tasakaal paranema ning jõudis 2004. aastal - 3,8 % ni SKTst ja 2005. aastal - 2,9 % ni SKTst. |
| --- | --- |

(2)

Poola SKT reaalkasv aastatel 1994–2004 oli keskmiselt 4,5 %, mis on peaaegu 2 protsendipunkti rohkem, kui EL25 keskmine 2,4 %. Pärast tugeva majanduskasvu perioodi aeglustus SKT reaalkasv nii riigisiseste kui ka väliste tsükliliste tegurite mõjul 2001. aastal 1,0 % ni. Seejärel on kasv taas kiirenenud, jõudes 2004. aastal 5,3 % ni. Ostujõuna väljendatud sissetulek inimese kohta moodustas 2004. aastal 46,5 % EL25 keskmisest. ÜTHI inflatsioon, mis viimase kümne aasta jooksul on olnud kõrge, keskmiselt 7,0 %, langes 2005. aastal oluliselt — umbes 2 % ni. Poola suurim probleem on endiselt tööturu olukord. Töötuse määr oli 2004. aastal 18,8 % ja tööhõive oli Euroopa Liidu madalaim (51,7 % 2004. aastal). Viimase kümne aasta jooksul on Poola valitsemissektori eelarve tasakaal olnud kogu aeg negatiivne. Kuni 2003. aastani kõikus see - 1,4 % ja - 4,8 % vahel (2) SKTst. Seejärel hakkas tasakaal paranema ning jõudis 2004. aastal - 3,8 % ni SKTst ja 2005. aastal - 2,9 % ni SKTst.

| (3) | 5. juulil 2004 leidis nõukogu, et Poolal on ülemäärane eelarvepuudujääk. Kooskõlas nõukogu sama kuupäeva soovitusega vastavalt artikli 104 lõikele 7 tuleb ülemäärane eelarvepuudujääk korrigeerida 2007. aastaks. Nõukogu kutsus oma 17. veebruaril 2005 eelmise, enne stabiilsuse ja kasvu pakti muutmist koostatud ja aastaid 2004–2007 hõlmava ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta esitatud arvamuses Poolat üles i) tugevdama riigi rahanduse kohandamismeetmeid ka pärast 2005. aastat ja vähendama 2007. aastaks kavandatud eelarvepuudujääki; ii) tagama Hausneri kavas sisalduvate struktuurimeetmete täieliku rakendamise ning tegema jõupingutusi alternatiivsete meetmete kasutuselevõtmiseks, juhul kui rakendamisega seotud riskid tõeks osutuvad. |
| --- | --- |

(3)

5. juulil 2004 leidis nõukogu, et Poolal on ülemäärane eelarvepuudujääk. Kooskõlas nõukogu sama kuupäeva soovitusega vastavalt artikli 104 lõikele 7 tuleb ülemäärane eelarvepuudujääk korrigeerida 2007. aastaks. Nõukogu kutsus oma 17. veebruaril 2005 eelmise, enne stabiilsuse ja kasvu pakti muutmist koostatud ja aastaid 2004–2007 hõlmava ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta esitatud arvamuses Poolat üles i) tugevdama riigi rahanduse kohandamismeetmeid ka pärast 2005. aastat ja vähendama 2007. aastaks kavandatud eelarvepuudujääki; ii) tagama Hausneri kavas sisalduvate struktuurimeetmete täieliku rakendamise ning tegema jõupingutusi alternatiivsete meetmete kasutuselevõtmiseks, juhul kui rakendamisega seotud riskid tõeks osutuvad.

| (4) | Komisjoni talitused prognoosisid 2005. aasta sügisel, et 2005. aasta eelarve täitmisel on valitsemissektori puudujääk arvestuslikult 3,6 % SKTst, võrreldes eelmises ajakohastatud lähenemisprogrammis kavandatud puudujäägiga 3,9 % SKTst ja käesolevas programmis ettenähtud puudujäägiga 2,9 % SKTst. Seda on raske võrrelda eelmiste lähenemisprogrammidega, kuna metoodika muutumise tõttu on andmeid täpsustatud. Oodatust parem tulemus saavutati peamiselt valitsuse tegevusega eelarve täitmisel, eelkõige seoses riigieelarvega, millesse on (kassapõhiselt) kirjendatud kavandatust rohkem otsest maksutulu, ja kulude tegemata jätmisega, millega vähendati puudujääki umbes 0,7 protsendipunkti võrreldes 2005. aasta eelarvekavaga. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni talitused prognoosisid 2005. aasta sügisel, et 2005. aasta eelarve täitmisel on valitsemissektori puudujääk arvestuslikult 3,6 % SKTst, võrreldes eelmises ajakohastatud lähenemisprogrammis kavandatud puudujäägiga 3,9 % SKTst ja käesolevas programmis ettenähtud puudujäägiga 2,9 % SKTst. Seda on raske võrrelda eelmiste lähenemisprogrammidega, kuna metoodika muutumise tõttu on andmeid täpsustatud. Oodatust parem tulemus saavutati peamiselt valitsuse tegevusega eelarve täitmisel, eelkõige seoses riigieelarvega, millesse on (kassapõhiselt) kirjendatud kavandatust rohkem otsest maksutulu, ja kulude tegemata jätmisega, millega vähendati puudujääki umbes 0,7 protsendipunkti võrreldes 2005. aasta eelarvekavaga.

| (5) | Programmis on järgitud üldjoontes uue tegevusjuhendiga kehtestatud stabiilsus- ja lähenemisprogrammide näidisstruktuuri ning selles on esitatud uue tegevusjuhendiga nõutavad andmed (3). Poola esitas oma ajakohastatud lähenemisprogrammi 19. jaanuaril, 7 nädalat tegevusjuhendiga ettenähtud 1. detsembri tähtpäevast hiljem. Hilinemise põhjustas uue valitsuse moodustamine 2005. aasta novembris pärast parlamendivalimisi ja rahandusministri asendamine 2006. aasta jaanuari algul. |
| --- | --- |

(5)

Programmis on järgitud üldjoontes uue tegevusjuhendiga kehtestatud stabiilsus- ja lähenemisprogrammide näidisstruktuuri ning selles on esitatud uue tegevusjuhendiga nõutavad andmed (3). Poola esitas oma ajakohastatud lähenemisprogrammi 19. jaanuaril, 7 nädalat tegevusjuhendiga ettenähtud 1. detsembri tähtpäevast hiljem. Hilinemise põhjustas uue valitsuse moodustamine 2005. aasta novembris pärast parlamendivalimisi ja rahandusministri asendamine 2006. aasta jaanuari algul.

| (6) | Programmi makromajandusliku stsenaariumi kohaselt kiireneb aastane SKT kasv 2005. aasta 3,3 % lt 4,3 % le 2006. aastal ja jõuab 2008. aastal 5,0 % le. Programmi aluseks olevat kasvuprognoosi võib pidada mõistlikuks ja programmi lõpuaastal isegi soodsaks. Ka programmi inflatsiooniprognoos on realistlik, välja arvatud 2006. aasta oma, mis viimaseid THI arenguid arvestades tundub liiga optimistlik. |
| --- | --- |

(6)

Programmi makromajandusliku stsenaariumi kohaselt kiireneb aastane SKT kasv 2005. aasta 3,3 % lt 4,3 % le 2006. aastal ja jõuab 2008. aastal 5,0 % le. Programmi aluseks olevat kasvuprognoosi võib pidada mõistlikuks ja programmi lõpuaastal isegi soodsaks. Ka programmi inflatsiooniprognoos on realistlik, välja arvatud 2006. aasta oma, mis viimaseid THI arenguid arvestades tundub liiga optimistlik.

| (7) | Käesolev ajakohastatud lähenemisprogramm on suunatud ka valitsemissektori puudujäägi (mis on arvutatud Eurostati 2. märtsi 2004. aasta otsust arvestades) järkjärgulisele vähendamisele, et täita lähenemiskriteeriumid praeguse parlamendi volituste — seega 2009. aasta — lõpuks. 2007. aasta kavandatud puudujääk on endiselt 2,2 % SKTst, kusjuures teisest sambast rahastatavad pensioniskeemid on arvestatud valitsemissektori hulka. Kui pensioniskeemid arvata valitsemissektorist välja, suureneb kavandatud puudujääk võrrelduna eelmise ajakohastatud lähenemiskavaga 3,9 % lt SKTst 4,1 % le SKTst, kuna pensioniskeemi hinnanguline tasakaal ulatub nüüd 1,9 % ni SKTst. Kui arvesse võiks võtta pensionireformi netokulude tagasiulatuvat vähenemist, oleks Poola valitsemissektori puudujääk kogu perioodi jooksul alla 3 % SKTst. Oodata on esmase tasakaalu (kui teisest sambast rahastatavad pensioniskeemid on arvestatud valitsemissektori hulka) paranemist - 0,3 % lt SKTst 2005. aastal 0,6 % le 2008. aastal. Kohandamine, kuigi aeglane, tuleneb peamiselt soodsast tulude laekumisest 2006. aastal ning mõnede kulutuste kärpimisest 2007. ja 2008. aastal. 2005. aasta tulude soodsa laekumise ülekanduvate mõjude tõttu on käesolevas ajakohastatud lähenemiskavas eelmise kavaga võrreldes seatud 2006. aastaks ambitsioonikamad eesmärgid, kuid seejärel kohandamiseks võetavaid meetmeid vähendatakse ja kuludega seotud reformid lükatakse edasi 2007.–2008. aastani. |
| --- | --- |

(7)

Käesolev ajakohastatud lähenemisprogramm on suunatud ka valitsemissektori puudujäägi (mis on arvutatud Eurostati 2. märtsi 2004. aasta otsust arvestades) järkjärgulisele vähendamisele, et täita lähenemiskriteeriumid praeguse parlamendi volituste — seega 2009. aasta — lõpuks. 2007. aasta kavandatud puudujääk on endiselt 2,2 % SKTst, kusjuures teisest sambast rahastatavad pensioniskeemid on arvestatud valitsemissektori hulka. Kui pensioniskeemid arvata valitsemissektorist välja, suureneb kavandatud puudujääk võrrelduna eelmise ajakohastatud lähenemiskavaga 3,9 % lt SKTst 4,1 % le SKTst, kuna pensioniskeemi hinnanguline tasakaal ulatub nüüd 1,9 % ni SKTst. Kui arvesse võiks võtta pensionireformi netokulude tagasiulatuvat vähenemist, oleks Poola valitsemissektori puudujääk kogu perioodi jooksul alla 3 % SKTst. Oodata on esmase tasakaalu (kui teisest sambast rahastatavad pensioniskeemid on arvestatud valitsemissektori hulka) paranemist - 0,3 % lt SKTst 2005. aastal 0,6 % le 2008. aastal. Kohandamine, kuigi aeglane, tuleneb peamiselt soodsast tulude laekumisest 2006. aastal ning mõnede kulutuste kärpimisest 2007. ja 2008. aastal. 2005. aasta tulude soodsa laekumise ülekanduvate mõjude tõttu on käesolevas ajakohastatud lähenemiskavas eelmise kavaga võrreldes seatud 2006. aastaks ambitsioonikamad eesmärgid, kuid seejärel kohandamiseks võetavaid meetmeid vähendatakse ja kuludega seotud reformid lükatakse edasi 2007.–2008. aastani.

| (8) | Programmi kohaselt paraneb struktuurne tasakaal (st tsükliliselt kohandatud tasakaal, milles ei arvestata ühekordseid ja muid ajutisi meetmeid), mille komisjoni talitused on programmis esitatud teavet kasutades välja arvutanud ühiselt kokkulepitud hindamismetoodika alusel, programmiperioodi jooksul umbes 0,25 % võrra SKTst. Programmi eelarveseisundi keskmise pikkusega perioodi eesmärk on struktuurne puudujääk -1,0 % SKTst, kuid seda ei plaanita saavutada programmiperioodi jooksul. Kuna programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärk on alammäärast ambitsioonikam (eeldatavalt umbes - 1,5 % puudujääk SKTst), peaks selle saavutamine täitma ka ülemäärase puudujäägi tekke suhtes kindlusvaru tagamise eesmärgi. Programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärk kajastab võla suhet ja keskmist potentsiaalset SKT kasvu pika aja jooksul. |
| --- | --- |

(8)

Programmi kohaselt paraneb struktuurne tasakaal (st tsükliliselt kohandatud tasakaal, milles ei arvestata ühekordseid ja muid ajutisi meetmeid), mille komisjoni talitused on programmis esitatud teavet kasutades välja arvutanud ühiselt kokkulepitud hindamismetoodika alusel, programmiperioodi jooksul umbes 0,25 % võrra SKTst. Programmi eelarveseisundi keskmise pikkusega perioodi eesmärk on struktuurne puudujääk -1,0 % SKTst, kuid seda ei plaanita saavutada programmiperioodi jooksul. Kuna programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärk on alammäärast ambitsioonikam (eeldatavalt umbes - 1,5 % puudujääk SKTst), peaks selle saavutamine täitma ka ülemäärase puudujäägi tekke suhtes kindlusvaru tagamise eesmärgi. Programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärk kajastab võla suhet ja keskmist potentsiaalset SKT kasvu pika aja jooksul.

| (9) | Eelarve täitmise tulemus võib olla programmis kavandatust halvem. Kuigi eelmiste ajakohastatud lähenemisprogrammidega seatud eelarve eesmärkide ületamist arvestades tundub eelarveprognoos ettevaatlikuna, raskendab kavandatavat kohandamist mitu tegurit. Pärast maksutulude soodsat arengut 2004. ja 2005. aastal on maksude paindlikkusega seotud oletused võrdlemisi optimistlikud, eriti 2006. aasta osas. Lisaks tunduvad soodsatena ka programmiperioodi viimase, 2008. aasta kasvuprognoosid. Praeguses poliitilises õhustikus kaevuritele antud pensioni eriõigused õhutavad ka teisi sotsiaalseid rühmi taotlema pensioni eriskeeme. See õõnestab 1999. aastal alustatud pensionireformi. Lähenemisprogrammiga neljaks aastaks kehtestatud riigieelarve 30 miljardi Poola zloti suuruse nominaalse puudujäägi piirmäära eemärgiks on ülemäärase eelarvepuudujäägiga seotud probleemi lahendamine. Hoolimata sellest oleks kasulik, kui kehtestataks alternatiivsed või täiendavad eelarve-eeskirjad, mille eesmärk on ohjeldada valitsemissektori kulutuste tõusu. |
| --- | --- |

(9)

Eelarve täitmise tulemus võib olla programmis kavandatust halvem. Kuigi eelmiste ajakohastatud lähenemisprogrammidega seatud eelarve eesmärkide ületamist arvestades tundub eelarveprognoos ettevaatlikuna, raskendab kavandatavat kohandamist mitu tegurit. Pärast maksutulude soodsat arengut 2004. ja 2005. aastal on maksude paindlikkusega seotud oletused võrdlemisi optimistlikud, eriti 2006. aasta osas. Lisaks tunduvad soodsatena ka programmiperioodi viimase, 2008. aasta kasvuprognoosid. Praeguses poliitilises õhustikus kaevuritele antud pensioni eriõigused õhutavad ka teisi sotsiaalseid rühmi taotlema pensioni eriskeeme. See õõnestab 1999. aastal alustatud pensionireformi. Lähenemisprogrammiga neljaks aastaks kehtestatud riigieelarve 30 miljardi Poola zloti suuruse nominaalse puudujäägi piirmäära eemärgiks on ülemäärase eelarvepuudujäägiga seotud probleemi lahendamine. Hoolimata sellest oleks kasulik, kui kehtestataks alternatiivsed või täiendavad eelarve-eeskirjad, mille eesmärk on ohjeldada valitsemissektori kulutuste tõusu.

| (10) | Programmis ei järgita eelarvepuudujäägi vähendamise kava käsitlevat nõukogu soovitust 2007. aastaks (artikli 104 lõige 7) ja tundub, et ajakohastatud lähenemisprogrammi rahanduslike seisukohtadega ei ole ülemäärast eelarvepuudujääki võimalik nõukogu kehtestatud tähtajaks korrigeerida. Seda järeldust kinnitab ka riskide tasakaalu analüüs. 2005. aasta eelarve kavandatust parema täitmise ja sellest tulenevate ülekanduvate mõjude tõttu on 2005. ja 2006. aastaks kavandatud madalam puudujääk kui oli esitatud eelmises ajakohastatud programmis, mis vastab nõukogu 15. juuli 2004. aasta soovituses esitatud eesmärkidele. Eesmärkide võrdlemisel tuleks arvesse võtta Eurostati nõudmisel raamatupidamismetoodikas tehtud muudatusi. Programmi kõige tähtsamal, 2007. aastal on ette nähtud puudujäägi vähendamine 2,2 % le SKTst. Kuid kui vastavalt Eurostati 2. märtsi 2004. aasta otsusele jätta teisest sektorist rahastatavad pensioniskeemid valitsemissektori eelarvest välja, moodustab 2007. aastaks kavandatud puudujääk 4,1 % SKTst. Kui arvesse võiks võtta pensionireformi netokulude tagasiulatuvat vähenemist, oleks Poola valitsemissektori puudujääk alla 3 % SKTst Selleks, et korrigeerida ülemäärane puudujääk kehtestatud tähtajaks, tuleb kohandamisega veel tublisti vaeva näha. |
| --- | --- |

(10)

Programmis ei järgita eelarvepuudujäägi vähendamise kava käsitlevat nõukogu soovitust 2007. aastaks (artikli 104 lõige 7) ja tundub, et ajakohastatud lähenemisprogrammi rahanduslike seisukohtadega ei ole ülemäärast eelarvepuudujääki võimalik nõukogu kehtestatud tähtajaks korrigeerida. Seda järeldust kinnitab ka riskide tasakaalu analüüs. 2005. aasta eelarve kavandatust parema täitmise ja sellest tulenevate ülekanduvate mõjude tõttu on 2005. ja 2006. aastaks kavandatud madalam puudujääk kui oli esitatud eelmises ajakohastatud programmis, mis vastab nõukogu 15. juuli 2004. aasta soovituses esitatud eesmärkidele. Eesmärkide võrdlemisel tuleks arvesse võtta Eurostati nõudmisel raamatupidamismetoodikas tehtud muudatusi. Programmi kõige tähtsamal, 2007. aastal on ette nähtud puudujäägi vähendamine 2,2 % le SKTst. Kuid kui vastavalt Eurostati 2. märtsi 2004. aasta otsusele jätta teisest sektorist rahastatavad pensioniskeemid valitsemissektori eelarvest välja, moodustab 2007. aastaks kavandatud puudujääk 4,1 % SKTst. Kui arvesse võiks võtta pensionireformi netokulude tagasiulatuvat vähenemist, oleks Poola valitsemissektori puudujääk alla 3 % SKTst Selleks, et korrigeerida ülemäärane puudujääk kehtestatud tähtajaks, tuleb kohandamisega veel tublisti vaeva näha.

| (11) | Eeldatakse, et ajavahemikus 2005–2008 tõuseb valitsemissektori võlg 3,25 protsentpunkti võrra SKTst ja jõuab 2008. aastal 45,5 % ni SKTst, mis on oluliselt vähem kontrollväärtusest 60 % SKTsse. Ühtlasi on see 2 protsendipunkti madalam kui eelmises ajakohastatud lähenemisprogrammis. On oodata, et varude muutuste korrigeerimine, mis võlga oluliselt suurendab, kaalub üles nii esmaste ülejääkide mõju kui ka soodsa lumepalliefekti (see tähendab, et püsiv kiire SKT nominaalne kasv tasakaalustab intressi oodatava negatiivse mõju). |
| --- | --- |

(11)

Eeldatakse, et ajavahemikus 2005–2008 tõuseb valitsemissektori võlg 3,25 protsentpunkti võrra SKTst ja jõuab 2008. aastal 45,5 % ni SKTst, mis on oluliselt vähem kontrollväärtusest 60 % SKTsse. Ühtlasi on see 2 protsendipunkti madalam kui eelmises ajakohastatud lähenemisprogrammis. On oodata, et varude muutuste korrigeerimine, mis võlga oluliselt suurendab, kaalub üles nii esmaste ülejääkide mõju kui ka soodsa lumepalliefekti (see tähendab, et püsiv kiire SKT nominaalne kasv tasakaalustab intressi oodatava negatiivse mõju).

| (12) | Riigi rahanduse valdkonnas kavandatud meetmed on üldiselt kooskõlas aastateks 2005–2008 ettenähtud koondsuunistega hõlmatud majanduspoliitika üldsuunistega. Ent esitatud meetmetest ei piisa ülemäärase puudujäägi koheseks korrigeerimiseks. |
| --- | --- |

(12)

Riigi rahanduse valdkonnas kavandatud meetmed on üldiselt kooskõlas aastateks 2005–2008 ettenähtud koondsuunistega hõlmatud majanduspoliitika üldsuunistega. Ent esitatud meetmetest ei piisa ülemäärase puudujäägi koheseks korrigeerimiseks.

| (13) | Poola riiklikus reformiprogrammis, mis esitati 5. jaanuaril 2006 tööhõive ja majanduskasvu käsitleva uuendatud Lissaboni strateegia kontekstis, on välja toodud järgmised riigi rahandust oluliselt mõjutavad tegurid: eelarve tasakaalustamine suure puudujäägi vähendamiseks, vähearenenud infrastruktuuri ajakohastamine ja tööjõule kehtestatud maksude vähendamise teel tööhõive suurendamine. Ent lähenemisprogrammi eelarveprognoosides ei ole kirjeldatud riiklikus reformiprogrammis ette nähtud meetmete mõju eelarvele. Lähenemisprogrammis on riiklikus reformiprogrammis sätestatud riigi rahandusega seotud meetmetena nimetatud puudujäägi ülemmäära kehtestamist ja eelarve plaanimist mitmeks aastaks. |
| --- | --- |

(13)

Poola riiklikus reformiprogrammis, mis esitati 5. jaanuaril 2006 tööhõive ja majanduskasvu käsitleva uuendatud Lissaboni strateegia kontekstis, on välja toodud järgmised riigi rahandust oluliselt mõjutavad tegurid: eelarve tasakaalustamine suure puudujäägi vähendamiseks, vähearenenud infrastruktuuri ajakohastamine ja tööjõule kehtestatud maksude vähendamise teel tööhõive suurendamine. Ent lähenemisprogrammi eelarveprognoosides ei ole kirjeldatud riiklikus reformiprogrammis ette nähtud meetmete mõju eelarvele. Lähenemisprogrammis on riiklikus reformiprogrammis sätestatud riigi rahandusega seotud meetmetena nimetatud puudujäägi ülemmäära kehtestamist ja eelarve plaanimist mitmeks aastaks.

| (14) | Elanikkonna vananemisega seotud prognoositavatest eelarvekuludest tulenev oht rahanduse jätkusuutlikkusele on Poolas väike. Võlatase on praegu kontrollväärtusest — 60 % — märkimisväärselt madalam ning peaks selliseks ka jääma, kui 1999. aasta pensionireformi rakendamise tulemusel tekivad säästud. Reform on ambitsioonikas ja aitab kaasa vananemisprobleemi lahendamisele, kuid valitsuse hiljuti vastuvõetud meetmed, millega teatavad töötajate rühmad arvati välja reformitud pensioniskeemidest, võivad pikema aja jooksul nõrgestada reformi tulemuslikkust, eriti kui tulevikus tehakse pensioniskeemides uusi erandeid. Tingimuslike kohustuste täitmine ja käesoleva aja suur struktuurne puudujääk võivad keskmise pikkusega perioodil kavandatust kiiremini suurendada võla suhet SKTsse. Ohte pikaajalisele jätkusuutlikkusele võimaldaks vähendada riigi rahanduse keskmise pikkusega perioodi tasakaalustamiskava range elluviimine (4). |
| --- | --- |

(14)

Elanikkonna vananemisega seotud prognoositavatest eelarvekuludest tulenev oht rahanduse jätkusuutlikkusele on Poolas väike. Võlatase on praegu kontrollväärtusest — 60 % — märkimisväärselt madalam ning peaks selliseks ka jääma, kui 1999. aasta pensionireformi rakendamise tulemusel tekivad säästud. Reform on ambitsioonikas ja aitab kaasa vananemisprobleemi lahendamisele, kuid valitsuse hiljuti vastuvõetud meetmed, millega teatavad töötajate rühmad arvati välja reformitud pensioniskeemidest, võivad pikema aja jooksul nõrgestada reformi tulemuslikkust, eriti kui tulevikus tehakse pensioniskeemides uusi erandeid. Tingimuslike kohustuste täitmine ja käesoleva aja suur struktuurne puudujääk võivad keskmise pikkusega perioodil kavandatust kiiremini suurendada võla suhet SKTsse. Ohte pikaajalisele jätkusuutlikkusele võimaldaks vähendada riigi rahanduse keskmise pikkusega perioodi tasakaalustamiskava range elluviimine (4).

Eespool esitatud hinnangu alusel märgib nõukogu, et lähenemisprogrammis nähakse ette teatavaid edusamme, kuid mitte nõukogu 5. juuli 2004. aasta soovituste kohast ülemäärase puudujäägi tõhusat korrigeerimist 2007. aastal ning et komisjon kavatseb esitada soovituse võtta uusi meetmeid vastavalt stabiilsuse ja kasvu paktis ette nähtud ülemäärase puudujäägi menetlusele. Seni peaks Poola:

| i) | tugevdama 2006. aastal kohandamist, eeskätt eraldades puudujäägi vähendamiseks kõik eelarves kavandatud tulusid ületavad tulud ja kavandatuga võrreldes väiksemad kulutused; |
| --- | --- |

i)

tugevdama 2006. aastal kohandamist, eeskätt eraldades puudujäägi vähendamiseks kõik eelarves kavandatud tulusid ületavad tulud ja kavandatuga võrreldes väiksemad kulutused;

| ii) | kindlustama pensionireformi tulemused; |
| --- | --- |

ii)

kindlustama pensionireformi tulemused;

| iii) | parandama riigi rahanduse institutsionaalset raamistikku täiendades nominaalse puudujäägi piirmäära teiste meetmetega, näiteks keskmise pikkusega ajavahemikul kulutuste tegemise eeskirjaga. |
| --- | --- |

iii)

parandama riigi rahanduse institutsionaalset raamistikku täiendades nominaalse puudujäägi piirmäära teiste meetmetega, näiteks keskmise pikkusega ajavahemikul kulutuste tegemise eeskirjaga.

Tähtsamate makromajanduslike ja eelarveliste prognooside võrdlus (5)

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reaalne SKT
  (muutus, %) | LP jaan 2006 | 5,3 | 3,3 | 4,3 | 4,6 | 5,0 |
| KOM, nov 2005 | 5,3 | 3,4 | 4,3 | 4,5 | puudub |
| LP dets 2004 | 5,7 | 5,0 | 4,8 | 5,6 | puudub |
| ÜTHI inflatsioon
  (%) | LP jaan 2006 | 3,6 | 2,2 | 1,5 | 2,2 | 2,5 |
| KOM, nov 2005 | 3,6 | 2,2 | 2,3 | 2,5 | puudub |
| LP dets 2004 | 3,5 | 3 | 2,7 | 2,5 | puudub |
| SKT lõhe
  (% potentsiaalsest SKTst) | LP jaan 2006 (6) | 0,4 | 0,1 | 0,3 | 0,3 | 0,6 |
| KOM, nov 20055 | 0,4 | 0,2 | 0,4 | 0,6 | puudub |
| LP dets 2004 (9) | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub |
| Valitsemissektori eelarve tasakaal
  (% SKTst) | LP jaan 2006 | – 3,8 | – 2,9 | – 2,6 | – 2,2 | – 1,9 |
| KOM, nov 2005 | – 3,9 | – 3,6 | – 3,6 | – 3,4 | puudub |
| LP dets 2004 | – 5,4 | – 3,9 | – 3,2 | – 2,2 | puudub |
| Esmane tasakaal
  (% SKTst) | LP jaan 2006 | – 1,2 | – 0,3 | – 0,2 | 0,3 | 0,6 |
| KOM, nov 2005 | – 1,2 | – 1,0 | – 1,1 | – 1,0 | puudub |
| LP dets 2004 | – 2,6 | – 1,3 | – 0,5 | 0,4 | puudub |
| Tsükliliselt kohandatud tasakaal = struktuurne tasakaal (7)

  (% SKTst) | LP jaan 2006 | – 4,1 | – 2,9 | – 2,7 | – 2,3 | – 2,1 |
| KOM, nov 2005 (8) | – 4,1 | – 3,7 | – 3,7 | – 3,6 | puudub |
| LP dets 2004 | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub |
| Valitsemissektori koguvõlg
  (% SKTst) | LP jaan 2006 | 41,9 | 42,5 | 45,0 | 45,3 | 45,4 |
| KOM, nov 2005 | 43,6 | 46,3 | 47,0 | 47,3 | puudub |
| LP dets 2004 | 45,9 | 47,6 | 48,0 | 47,3 | puudub |
| Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2005. aasta sügisprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused. |

2004

2005

2006

2007

2008

Reaalne SKT

(muutus, %)

LP jaan 2006

5,3

3,3

4,3

4,6

5,0

KOM, nov 2005

5,3

3,4

4,3

4,5

puudub

LP dets 2004

5,7

5,0

4,8

5,6

puudub

ÜTHI inflatsioon

(%)

LP jaan 2006

3,6

2,2

1,5

2,2

2,5

KOM, nov 2005

3,6

2,2

2,3

2,5

puudub

LP dets 2004

3,5

3

2,7

2,5

puudub

SKT lõhe

(% potentsiaalsest SKTst)

LP jaan 2006 (6)

0,4

0,1

0,3

0,3

0,6

KOM, nov 20055

0,4

0,2

0,4

0,6

puudub

LP dets 2004 (9)

puudub

puudub

puudub

puudub

puudub

Valitsemissektori eelarve tasakaal

(% SKTst)

LP jaan 2006

– 3,8

– 2,9

– 2,6

– 2,2

– 1,9

KOM, nov 2005

– 3,9

– 3,6

– 3,6

– 3,4

puudub

LP dets 2004

– 5,4

– 3,9

– 3,2

– 2,2

puudub

Esmane tasakaal

(% SKTst)

LP jaan 2006

– 1,2

– 0,3

– 0,2

0,3

0,6

KOM, nov 2005

– 1,2

– 1,0

– 1,1

– 1,0

puudub

LP dets 2004

– 2,6

– 1,3

– 0,5

0,4

puudub

Tsükliliselt kohandatud tasakaal = struktuurne tasakaal (7)

(% SKTst)

LP jaan 2006

– 4,1

– 2,9

– 2,7

– 2,3

– 2,1

KOM, nov 2005 (8)

– 4,1

– 3,7

– 3,7

– 3,6

puudub

LP dets 2004

puudub

puudub

puudub

puudub

puudub

Valitsemissektori koguvõlg

(% SKTst)

LP jaan 2006

41,9

42,5

45,0

45,3

45,4

KOM, nov 2005

43,6

46,3

47,0

47,3

puudub

LP dets 2004

45,9

47,6

48,0

47,3

puudub

Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2005. aasta sügisprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

(1)  ELT L 209, 2.8.1997, lk 1 Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (EÜT L 174, 7.7.2005, lk 1). Dokumendid, millele käesolevas tekstis viidatakse, on kättesaadavad järgmisel veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Ülemäärase puudujäägi menetluse määratlus, mille kohaselt kõik pensionifondid liigitatakse valitsemissektori hulka, täpsustatud andmed.

(3)  Programmis on esitatud kõik kohustuslikud ja suurem osa vabatahtlikke andmeid, mis on uue tegevusjuhendiga sätestatud. Esitamata on jäänud andmed tehtud töötundide ja tööviljakuse (SKT suhe tehtud töötundidesse) kohta. Puuduvad andmed valitsemissektori 2008. aasta kulude kohta ülesannete kaupa ning kassapõhise ja tekkepõhise arvestamise erinevuste ja finantsvarade netoakumuleerimise kohta. Puuduvad ka andmed kogutulu ja -kulu kohta 7. tabelis (pikaajaline jätkusuutlikkus).

(4)  Üksikasjad pikaajalise jätkusuutlikkuse kohta on esitatud komisjoni talituste programmile antud tehnilises hinnangus

(http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm).

(5)  Eelarveprognoosides ei ole arvesse võetud Eurostati 2. märtsi 2004. aasta otsust pensioni kogumisskeemide liigitamise kohta, mis peab olema rakendatud 2007. aasta kevade teatise koostamise ajaks. Kõnealune mõju kaasa arvatud, on valitsemissektori eelarve tasakaal ajakohastatud programmi kohaselt -5,6% SKTst 2004. aastal, -4,7% 2005. aastal, -4,6% 2006. aastal, -4,1% 2007. aastal ja -3,7% 2008. aastal, kusjuures valitsemissektori koguvõlg oleks 45,9% SKTst 2004. aastal, 47,9% 2005. aastal, 51,2% 2006. aastal, 52,1% 2007. aastal ja 52,6% 2008. aastal.

(6)  Komisjoni talituste arvutused programmis sisalduva teabe alusel.

(7)  Kuna programmis on kavandatud vaid ebaolulisi ühekordseid ja muud ajutised meetmeid (2005. aastal 0,04% SKTst, puudujääki vähendav meede), on tsükliliselt kohandatud tasakaal ja struktuurne tasakaal identsed.

(8)  Komisjoni talituste prognoosis ei ole ette nähtud ühekordseid ega ajutisi meetmeid.

(9)  Kooskõlas prognoositava potentsiaalse kasvuga 3,3%, 3,6%, 4,2% ja 4,5% vastavalt aastatel 2004–2007.

Allikas:

Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2005. aasta sügisprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

| 5.4.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 82/52 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 82/52

---

NÕUKOGU ARVAMUS,

14. märts 2006,

Ühendkuningriigi ajakohastatud lähenemisprogrammi 2005/06-2010/11 kohta

(2006/C 82/13)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| (1) | Nõukogu vaatas 14. märtsil 2006 läbi Ühendkuningriigi ajakohastatud lähenemisprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2005/06–2010/11. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu vaatas 14. märtsil 2006 läbi Ühendkuningriigi ajakohastatud lähenemisprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2005/06–2010/11.

| (2) | Viimase kümne aasta jooksul on Ühendkuningriigi makromajanduslikud tulemused olnud muljetavaldavad eelkõige suurenenud stabiilsuse, majanduskasvu, madala inflatsiooni ja tööturu näitajate poolest. Ajavahemikul 1996–2000 oli reaalne SKT kasv 3,25 % aastas ja ajavahemikul 2001–2005 oli vastav näitaja 2,25 %. Kuid pärast fiskaalse tasakaalustamise perioodi ajavahemikul 1996–2001, mille jooksul parandati ligikaudu 5 % suurune valitsemissektori eelarvepuudujääk SKTst ja saavutati märkimisväärne eelarve ülejääk, on Ühendkuningriik viinud ellu riiklike kulutuste (sealhulgas riigi investeeringud) kavandatud suure kasvu, mille tulemusena ületas valitsemissektori eelarvepuudujääk 2004. aastal 3 % SKTst. Koguvõlg vähenes 1996. aasta enam kui 50 % tasemelt SKTst alla 38 % taseme SKTst 2002. aastal, kuid seejärel on see jälle aeglaselt kasvanud. |
| --- | --- |

(2)

Viimase kümne aasta jooksul on Ühendkuningriigi makromajanduslikud tulemused olnud muljetavaldavad eelkõige suurenenud stabiilsuse, majanduskasvu, madala inflatsiooni ja tööturu näitajate poolest. Ajavahemikul 1996–2000 oli reaalne SKT kasv 3,25 % aastas ja ajavahemikul 2001–2005 oli vastav näitaja 2,25 %. Kuid pärast fiskaalse tasakaalustamise perioodi ajavahemikul 1996–2001, mille jooksul parandati ligikaudu 5 % suurune valitsemissektori eelarvepuudujääk SKTst ja saavutati märkimisväärne eelarve ülejääk, on Ühendkuningriik viinud ellu riiklike kulutuste (sealhulgas riigi investeeringud) kavandatud suure kasvu, mille tulemusena ületas valitsemissektori eelarvepuudujääk 2004. aastal 3 % SKTst. Koguvõlg vähenes 1996. aasta enam kui 50 % tasemelt SKTst alla 38 % taseme SKTst 2002. aastal, kuid seejärel on see jälle aeglaselt kasvanud.

| (3) | Oma 8. märtsi 2005. aasta arvamuses eelmise ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta kutsus nõukogu Ühendkuningriiki üles tagama puudujäägi viimist alla 3 % SKTst ja parandama tsükliliselt korrigeeritud puudujääki kuni tasakaalulähedase eelarveseisundi või eelarveülejäägi saavutamiseni keskmise pikkusega perioodi jooksul. Võttes arvesse 2005. aasta ajakohastatud lähenemisprogrammis esitatud teavet, otsustas nõukogu 24. jaanuaril 2006, et Ühendkuningriigi eelarvepuudujääk on ülemäärane. Kooskõlas nõukogu poolt vastavalt artikli 104 lõikele 7 samal kuupäeval tehtud soovitusega tuleb ülemäärane eelarvepuudujääk parandada 2006/2007. majandusaastal (2). Pärast soovituses ette nähtud kuue kuu möödumist peab komisjon hindama Ühendkuningriigi ametiasutuste edusamme ülemäärase eelarvepuudujäägi parandamisel. |
| --- | --- |

(3)

Oma 8. märtsi 2005. aasta arvamuses eelmise ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta kutsus nõukogu Ühendkuningriiki üles tagama puudujäägi viimist alla 3 % SKTst ja parandama tsükliliselt korrigeeritud puudujääki kuni tasakaalulähedase eelarveseisundi või eelarveülejäägi saavutamiseni keskmise pikkusega perioodi jooksul. Võttes arvesse 2005. aasta ajakohastatud lähenemisprogrammis esitatud teavet, otsustas nõukogu 24. jaanuaril 2006, et Ühendkuningriigi eelarvepuudujääk on ülemäärane. Kooskõlas nõukogu poolt vastavalt artikli 104 lõikele 7 samal kuupäeval tehtud soovitusega tuleb ülemäärane eelarvepuudujääk parandada 2006/2007. majandusaastal (2). Pärast soovituses ette nähtud kuue kuu möödumist peab komisjon hindama Ühendkuningriigi ametiasutuste edusamme ülemäärase eelarvepuudujäägi parandamisel.

| (4) | 2005/06. aasta eelarve täitmise kohta prognoosisid komisjoni talitused 2005. aasta sügisel, et võrreldes eelmise ajakohastatud lähenemisprogrammi eesmärgiga 2,8 % SKTst jääb valitsemissektori eelarvepuudujääk 3,4 % juurde SKTst. Eeldatust suurema puudujäägi põhjuseks on eelkõige loodetust väiksem SKT kasv, mis praegu on hinnanguliselt 1,75 % võrreldes eelmises ajakohastatud programmis eesmärgiks seatud 3 % ga ning lisaks avaldab mõju 2004/2005. aasta maksutulude alalaekumine ning vähemal määral ka leebem finantspoliitika. |
| --- | --- |

(4)

2005/06. aasta eelarve täitmise kohta prognoosisid komisjoni talitused 2005. aasta sügisel, et võrreldes eelmise ajakohastatud lähenemisprogrammi eesmärgiga 2,8 % SKTst jääb valitsemissektori eelarvepuudujääk 3,4 % juurde SKTst. Eeldatust suurema puudujäägi põhjuseks on eelkõige loodetust väiksem SKT kasv, mis praegu on hinnanguliselt 1,75 % võrreldes eelmises ajakohastatud programmis eesmärgiks seatud 3 % ga ning lisaks avaldab mõju 2004/2005. aasta maksutulude alalaekumine ning vähemal määral ka leebem finantspoliitika.

| (5) | Programm järgib üldiselt kuid erineb teatavates olulistes küsimustes uues tegevusjuhendis sätestatud stabiilsus- ja lähenemisprogrammide näidisstruktuurist ja andmete esitamise nõuetest (3). |
| --- | --- |

(5)

Programm järgib üldiselt kuid erineb teatavates olulistes küsimustes uues tegevusjuhendis sätestatud stabiilsus- ja lähenemisprogrammide näidisstruktuurist ja andmete esitamise nõuetest (3).

| (6) | Eelarveprognooside aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis nähakse ette, et SKT reaalkasv tõuseb 1,75 % lt 2005/2006. aastal 3 % le 2007/2008. aastal, seejärel langeb see 2,75 % le 2008/2009. aastal ning jääb edaspidi pidama 2,25 % juures. Praegu kättesaadava teabe põhjal tundub, et käesolev stsenaarium rajaneb usutavatel kasvuprognoosidel, kuid on programmiperioodi lõpu osas natuke ettevaatlik. Programmi inflatsiooniprognoos on realistlik. |
| --- | --- |

(6)

Eelarveprognooside aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis nähakse ette, et SKT reaalkasv tõuseb 1,75 % lt 2005/2006. aastal 3 % le 2007/2008. aastal, seejärel langeb see 2,75 % le 2008/2009. aastal ning jääb edaspidi pidama 2,25 % juures. Praegu kättesaadava teabe põhjal tundub, et käesolev stsenaarium rajaneb usutavatel kasvuprognoosidel, kuid on programmiperioodi lõpu osas natuke ettevaatlik. Programmi inflatsiooniprognoos on realistlik.

| (7) | Ajakohastatud programmis nähakse ette, et 2005/2006. aasta puudujääki vähendatakse praeguselt enam kui 3 % tasemelt SKTst alla 3 % kontrollväärtuse 2006/2007. aastal. 2010/11. aastaks peaks puudujääk vähenema 1,5 % tasemele SKTst. Kui hinnanguline valitsemissektori eelarvepuudujääk 2005/2006. aastal on veel 1,0 % SKTst, siis tasakaal loodetakse saavutada 2008/2009. aastaks ning saavutada ülejääk 0,5 % SKTst 2010/2011. aastaks. Nominaalse tasakaalu paranemine on tingitud eelkõige tulude paremast laekumisest, mis on omakorda tingitud majanduse prognoositud tsüklilisest paranemisest ning osaliselt ka maksude ja SKT suhte suurenemisest. Ajakohastatud programmis nähakse 2006/2007. ja 2007/2008. aastal ette väikesed ja leebed eelarvepiirangud, mis peaksid eelduste kohaselt olema püsivad. Prognooside kohaselt kasvavad kulutused kuni 2007/2008. aastani, ajendatuna eelkõige riiklike kulutuste ja investeeringute kasvust. Avaliku sektori netoinvesteeringud (sealhulgas erasektorile antavad kapitalitoetused) suurenevad 1,6 % lt SKTst 2004/2005. aastal 2,25 % le SKTst 2006/2007. aastal ning seejärel püsivad SKT suhtes muutumatuna. Pärast 2007/2008. aastat eeldatakse kulutuste kasvu olulist aeglustumist. Seega prognoositakse, et 2008/2009. aastaks kasutatakse puudujääki täies ulatuses riigi investeeringute finantseerimiseks. Võrreldes 2004. aasta ajakohastatud programmiga on 2005/2006. ja 2006/2007. aasta puudujäägi prognoose suurendatud kooskõlas majandusarengutega, kuigi keskmises perspektiivis lähenevad need eelmises ajakohastatud programmis kavandatud suundumustele. |
| --- | --- |

(7)

Ajakohastatud programmis nähakse ette, et 2005/2006. aasta puudujääki vähendatakse praeguselt enam kui 3 % tasemelt SKTst alla 3 % kontrollväärtuse 2006/2007. aastal. 2010/11. aastaks peaks puudujääk vähenema 1,5 % tasemele SKTst. Kui hinnanguline valitsemissektori eelarvepuudujääk 2005/2006. aastal on veel 1,0 % SKTst, siis tasakaal loodetakse saavutada 2008/2009. aastaks ning saavutada ülejääk 0,5 % SKTst 2010/2011. aastaks. Nominaalse tasakaalu paranemine on tingitud eelkõige tulude paremast laekumisest, mis on omakorda tingitud majanduse prognoositud tsüklilisest paranemisest ning osaliselt ka maksude ja SKT suhte suurenemisest. Ajakohastatud programmis nähakse 2006/2007. ja 2007/2008. aastal ette väikesed ja leebed eelarvepiirangud, mis peaksid eelduste kohaselt olema püsivad. Prognooside kohaselt kasvavad kulutused kuni 2007/2008. aastani, ajendatuna eelkõige riiklike kulutuste ja investeeringute kasvust. Avaliku sektori netoinvesteeringud (sealhulgas erasektorile antavad kapitalitoetused) suurenevad 1,6 % lt SKTst 2004/2005. aastal 2,25 % le SKTst 2006/2007. aastal ning seejärel püsivad SKT suhtes muutumatuna. Pärast 2007/2008. aastat eeldatakse kulutuste kasvu olulist aeglustumist. Seega prognoositakse, et 2008/2009. aastaks kasutatakse puudujääki täies ulatuses riigi investeeringute finantseerimiseks. Võrreldes 2004. aasta ajakohastatud programmiga on 2005/2006. ja 2006/2007. aasta puudujäägi prognoose suurendatud kooskõlas majandusarengutega, kuigi keskmises perspektiivis lähenevad need eelmises ajakohastatud programmis kavandatud suundumustele.

| (8) | Kasutades ühiselt kokkulepitud metoodikat, nähakse programmis ette struktuuritasakaalu iga-aastane paranemine (eelkõige tsükliliselt kohandatud tasakaalu paranemine, arvestamata ühekordseid ja ajutisi meetmeid) üle 0,25 protsendipunkti SKTst, võttes arvutuste aluseks 2005/2006. aasta hinnangulise puudujäägi 3 % SKTst. Kõnealune kohandamine on kavandatud 2006/2007. aasta algusesse, kui parandatakse ülemäärast puudujääki ning kui negatiivne SKT lõhe on kõige suurem, kuid mis seejärel hakkab vähenema koos SKT lõhe vähenemisega. Programmis ei esitata valitsemissektori struktuurse tasakaalu keskmise pikkusega perioodi eesmärke. Programmis viidatakse siseriikliku seadusandlusega kooskõlas olevatele riigi fiskaaleesmärkidele, mis tähendab puudujäägi tsüklilist korrigeerimist keskpikas perspektiivis ja on kooskõlas võla suhte SKTsse stabiliseerimisega madalal tasemel ja praeguse eelarve tasakaalus või ülejäägis hoidmisega kogu majandustsükli jooksul. |
| --- | --- |

(8)

Kasutades ühiselt kokkulepitud metoodikat, nähakse programmis ette struktuuritasakaalu iga-aastane paranemine (eelkõige tsükliliselt kohandatud tasakaalu paranemine, arvestamata ühekordseid ja ajutisi meetmeid) üle 0,25 protsendipunkti SKTst, võttes arvutuste aluseks 2005/2006. aasta hinnangulise puudujäägi 3 % SKTst. Kõnealune kohandamine on kavandatud 2006/2007. aasta algusesse, kui parandatakse ülemäärast puudujääki ning kui negatiivne SKT lõhe on kõige suurem, kuid mis seejärel hakkab vähenema koos SKT lõhe vähenemisega. Programmis ei esitata valitsemissektori struktuurse tasakaalu keskmise pikkusega perioodi eesmärke. Programmis viidatakse siseriikliku seadusandlusega kooskõlas olevatele riigi fiskaaleesmärkidele, mis tähendab puudujäägi tsüklilist korrigeerimist keskpikas perspektiivis ja on kooskõlas võla suhte SKTsse stabiliseerimisega madalal tasemel ja praeguse eelarve tasakaalus või ülejäägis hoidmisega kogu majandustsükli jooksul.

| (9) | Eelarve tulemused võivad olla programmis kavandatust halvemad, eriti lühikeses perspektiivis. Kavandatav maksude ja SKT suhte paranemine ning eelkõige ettevõtte tulumaksu laekumise paranemine sisaldab ohte, kuivõrd selle aluseks on eeldus, et finantssektoris toimub positiivne areng, mis jätkub ka järgmisel aastal ning ei muutu hiljem negatiivseks. Pärast eeldatavat kulutuste kasvu kuni 2007/2008. aastani nähakse seejärel ajakohastatud programmis ette kulutuste vähenemine 2005/2006. aasta tasemele, mis võib osutuda problemaatiliseks. Võttes arvesse olemasolevaid poliitilisi kohustusi, tähendaks kulutuste ja SKT suhte vähendamine tunduvalt aeglasemat kulutuste kasvu, mis mõnes valdkonnas võib osutuda eriti märgatavaks. Riiklike kulutuste põhjalik ümberhindamine, mis toimub 2007. aasta kulutuste kõikehõlmavas aruandes, peaks aitama kindlaks teha need valdkonnad, kus kulutuste kasvu oleks võimalik vähendada. 2009/2010. ja 2010/2011. aastal saab neid negatiivseid ohte eelkõige tulude seisukohast osaliselt tasakaalustada sellega, et majanduskasvu prognoosid koostatakse ettevaatlikumad. |
| --- | --- |

(9)

Eelarve tulemused võivad olla programmis kavandatust halvemad, eriti lühikeses perspektiivis. Kavandatav maksude ja SKT suhte paranemine ning eelkõige ettevõtte tulumaksu laekumise paranemine sisaldab ohte, kuivõrd selle aluseks on eeldus, et finantssektoris toimub positiivne areng, mis jätkub ka järgmisel aastal ning ei muutu hiljem negatiivseks. Pärast eeldatavat kulutuste kasvu kuni 2007/2008. aastani nähakse seejärel ajakohastatud programmis ette kulutuste vähenemine 2005/2006. aasta tasemele, mis võib osutuda problemaatiliseks. Võttes arvesse olemasolevaid poliitilisi kohustusi, tähendaks kulutuste ja SKT suhte vähendamine tunduvalt aeglasemat kulutuste kasvu, mis mõnes valdkonnas võib osutuda eriti märgatavaks. Riiklike kulutuste põhjalik ümberhindamine, mis toimub 2007. aasta kulutuste kõikehõlmavas aruandes, peaks aitama kindlaks teha need valdkonnad, kus kulutuste kasvu oleks võimalik vähendada. 2009/2010. ja 2010/2011. aastal saab neid negatiivseid ohte eelkõige tulude seisukohast osaliselt tasakaalustada sellega, et majanduskasvu prognoosid koostatakse ettevaatlikumad.

| (10) | Võttes arvesse ülemäärase puudujäägi parandamist, prognoositakse enne nõukogu artikli 104 lõike 7 kohast soovitust koostatud programmis, et ülemäärane puudujääk väheneb alla kontrollväärtuse 2006/2007. aastal, samas kui komisjoni talituste samaaegsete prognooside kohaselt jääb puudujääk endiselt veidi suuremaks kui 3 % ka pärast omal äranägemisel võetavaid meetmeid, millest teatati 2005. aasta detsembris avaldatud eelarve ettevalmistusaruandes. Komisjon hindab ülemäärase puudujäägi parandamisel saavutatud edu pärast kuuekuulise tähtaja möödumist. Otsustades minimaalse varu (mis on arvutatud tsükliliselt kohandatud puudujäägi alusel, mis on väiksem kui 1,5 % SKTst) põhjal, puudub eelarvestrateegias piisav kindlusvaru (võib-olla ehk ainult välja arvatud programmiperioodi lõpus 2010/2011. aastal) kontrollväärtuse 3 % SKTst ületamise vastu (mille vältimine on Ühendkuningriigi kohustus) tavapäraste makromajanduslike kõikumiste korral. Prognoositud tasakaalu mõjutab eespool mainitud riikliku investeerimisprogrammi elluviimine. Pärast ülemäärase puudujäägi kavandatavat parandamist 2006/2007. aastal aeglustub struktuurne kohandamine ja väheneb SKT lõhe (kuigi see võib endiselt olla negatiivne) ning maksualane areng on jätkuvalt soodne. See viitab sellele, et kohandamiskava on võimalik tugevdada. |
| --- | --- |

(10)

Võttes arvesse ülemäärase puudujäägi parandamist, prognoositakse enne nõukogu artikli 104 lõike 7 kohast soovitust koostatud programmis, et ülemäärane puudujääk väheneb alla kontrollväärtuse 2006/2007. aastal, samas kui komisjoni talituste samaaegsete prognooside kohaselt jääb puudujääk endiselt veidi suuremaks kui 3 % ka pärast omal äranägemisel võetavaid meetmeid, millest teatati 2005. aasta detsembris avaldatud eelarve ettevalmistusaruandes. Komisjon hindab ülemäärase puudujäägi parandamisel saavutatud edu pärast kuuekuulise tähtaja möödumist. Otsustades minimaalse varu (mis on arvutatud tsükliliselt kohandatud puudujäägi alusel, mis on väiksem kui 1,5 % SKTst) põhjal, puudub eelarvestrateegias piisav kindlusvaru (võib-olla ehk ainult välja arvatud programmiperioodi lõpus 2010/2011. aastal) kontrollväärtuse 3 % SKTst ületamise vastu (mille vältimine on Ühendkuningriigi kohustus) tavapäraste makromajanduslike kõikumiste korral. Prognoositud tasakaalu mõjutab eespool mainitud riikliku investeerimisprogrammi elluviimine. Pärast ülemäärase puudujäägi kavandatavat parandamist 2006/2007. aastal aeglustub struktuurne kohandamine ja väheneb SKT lõhe (kuigi see võib endiselt olla negatiivne) ning maksualane areng on jätkuvalt soodne. See viitab sellele, et kohandamiskava on võimalik tugevdada.

| (11) | Kuigi valitsemissektori võla suhe on praegu väiksem kui lepingus sätestatud kontrollväärtus 60 % SKTst, eeldatakse prognoosiga hõlmatud ajavahemiku jooksul selle kasvu 2004/2005. aasta 41 % tasemelt 45 % tasemele 2007/2008. aastal. Seejärel eeldatakse võlasuhte mõningast vähenemist. |
| --- | --- |

(11)

Kuigi valitsemissektori võla suhe on praegu väiksem kui lepingus sätestatud kontrollväärtus 60 % SKTst, eeldatakse prognoosiga hõlmatud ajavahemiku jooksul selle kasvu 2004/2005. aasta 41 % tasemelt 45 % tasemele 2007/2008. aastal. Seejärel eeldatakse võlasuhte mõningast vähenemist.

| (12) | Rahanduse jätkusuutlikkuse osas (ja koostoimes elanikkonna vananemisega kaasnevate eelarvekulude suurenemisega) võib eraallikatest rahastatavate pensionide reservi ebapiisav tase suurendada fiskaalkulusid ja (juhul kui fiskaalse jätkusuutlikkuse parandamiseks ei võeta meetmeid) suurendada Ühendkuningriigi ees olevate ohtude taset keskmisele tasemele. Kuni 2050. aastani prognoositakse pensionikulude märkimisväärset kasvu. Kuid samas ei saa vananemisega seotud kulutuste suurenemist välistada, sest eraallikatest rahastatavate pensionide reserv võib osutuda ebapiisavaks. Praegu on pensionipoliitika läbivaatamisel ning valitsuse vastust pensionikomisjoni 2005. aasta novembri aruandele oodatakse selle aasta kevadel. Praegune soodne võlaseisund aitab teataval määral vähendada elanikkonna vananemise mõju eelarvele; kuid kui võrreldes 2005/2006. aasta struktuurse eelarveseisundiga programmiperioodil edasist eelarve tasakaalustamist ei toimu, kasvab koguvõlg kuni 2050. aastani üle kontrollväärtuse 60 % SKTst. Seepärast tuleb keskpikas perspektiivis parandada riigi rahanduse struktuuritasakaalu, et vähendada rahanduse jätkusuutlikkuse riske (4). |
| --- | --- |

(12)

Rahanduse jätkusuutlikkuse osas (ja koostoimes elanikkonna vananemisega kaasnevate eelarvekulude suurenemisega) võib eraallikatest rahastatavate pensionide reservi ebapiisav tase suurendada fiskaalkulusid ja (juhul kui fiskaalse jätkusuutlikkuse parandamiseks ei võeta meetmeid) suurendada Ühendkuningriigi ees olevate ohtude taset keskmisele tasemele. Kuni 2050. aastani prognoositakse pensionikulude märkimisväärset kasvu. Kuid samas ei saa vananemisega seotud kulutuste suurenemist välistada, sest eraallikatest rahastatavate pensionide reserv võib osutuda ebapiisavaks. Praegu on pensionipoliitika läbivaatamisel ning valitsuse vastust pensionikomisjoni 2005. aasta novembri aruandele oodatakse selle aasta kevadel. Praegune soodne võlaseisund aitab teataval määral vähendada elanikkonna vananemise mõju eelarvele; kuid kui võrreldes 2005/2006. aasta struktuurse eelarveseisundiga programmiperioodil edasist eelarve tasakaalustamist ei toimu, kasvab koguvõlg kuni 2050. aastani üle kontrollväärtuse 60 % SKTst. Seepärast tuleb keskpikas perspektiivis parandada riigi rahanduse struktuuritasakaalu, et vähendada rahanduse jätkusuutlikkuse riske (4).

| (13) | Riigi rahanduse valdkonnas kavandatud meetmed on üldiselt kooskõlas 2005.–2008. aasta integreeritud suunistes sisalduvate majanduspoliitika üldsuunistega. Valitsemissektori võla suhte praegune tase on endiselt suhteliselt madal, kuid puudujääk on ülemäärane ja seda tuleb parandada ning võlasuhte stabiliseerimiseks tuleb eelarvet täiendavalt tasakaalustada. Üldise pensionireservi läbivaatamine on teretulnud, et tagada sellele juurdepääs, selle rahanduslik elujõulisus ja sotsiaalne adekvaatsus. Lisaks on programmis ette nähtud meetmed riigi rahanduse kvaliteedi parandamiseks, sealhulgas riiklike kulutuste tõhususe parandamiseks varade parema haldamisega, avaliku teenistuse ametikohtade ümberpaigutamise ja töötajate arvu vähendamisega avalikus sektoris. |
| --- | --- |

(13)

Riigi rahanduse valdkonnas kavandatud meetmed on üldiselt kooskõlas 2005.–2008. aasta integreeritud suunistes sisalduvate majanduspoliitika üldsuunistega. Valitsemissektori võla suhte praegune tase on endiselt suhteliselt madal, kuid puudujääk on ülemäärane ja seda tuleb parandada ning võlasuhte stabiliseerimiseks tuleb eelarvet täiendavalt tasakaalustada. Üldise pensionireservi läbivaatamine on teretulnud, et tagada sellele juurdepääs, selle rahanduslik elujõulisus ja sotsiaalne adekvaatsus. Lisaks on programmis ette nähtud meetmed riigi rahanduse kvaliteedi parandamiseks, sealhulgas riiklike kulutuste tõhususe parandamiseks varade parema haldamisega, avaliku teenistuse ametikohtade ümberpaigutamise ja töötajate arvu vähendamisega avalikus sektoris.

| (14) | Ühendkuningriigi riiklikus reformiprogrammis, mis esitati 13. oktoobril 2005 tööhõivet ja majanduskasvu käsitleva uuendatud Lissaboni strateegia kontekstis, on välja toodud järgmised riigi rahandust oluliselt mõjutavad probleemid: uues demograafilises olukorras maksupoliitilise järjepidevuse säilitamine; innovatsiooni ning uurimis- ja arendustegevuse edendamine; oskuste omandamise võimaluste laiendamine; õiglase kohtlemise tagamine kaasaegse ja paindliku hoolekandesüsteemi kaudu; ning ressursside kasutamisel innovatsiooni ja kohanemisvõime tõstmine. Riiklikus reformiprogrammis sätestatud meetmete mõju eelarvele kajastub täielikult lähenemisprogrammi eelarveprognoosides. Lähenemisprogrammis riigi rahandusega seoses kavandatud meetmed on üldiselt kooskõlas riiklikus reformiprogrammis ettenähtud meetmetega. |
| --- | --- |

(14)

Ühendkuningriigi riiklikus reformiprogrammis, mis esitati 13. oktoobril 2005 tööhõivet ja majanduskasvu käsitleva uuendatud Lissaboni strateegia kontekstis, on välja toodud järgmised riigi rahandust oluliselt mõjutavad probleemid: uues demograafilises olukorras maksupoliitilise järjepidevuse säilitamine; innovatsiooni ning uurimis- ja arendustegevuse edendamine; oskuste omandamise võimaluste laiendamine; õiglase kohtlemise tagamine kaasaegse ja paindliku hoolekandesüsteemi kaudu; ning ressursside kasutamisel innovatsiooni ja kohanemisvõime tõstmine. Riiklikus reformiprogrammis sätestatud meetmete mõju eelarvele kajastub täielikult lähenemisprogrammi eelarveprognoosides. Lähenemisprogrammis riigi rahandusega seoses kavandatud meetmed on üldiselt kooskõlas riiklikus reformiprogrammis ettenähtud meetmetega.

Nõukogu võtab arvesse eespool antud hinnangut ja märgib, et kavandatav kohandamiskava on ohtudele avatud. Et vältida ohte rahanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele ja vastavalt artikli 104 lõike 7 kohastele soovitustele kutsub nõukogu Ühendkuningriiki üles võtma järgmisi meetmeid:

| i) | viima eelarvepuudujäägi 2006/2007. aastaks usaldusväärsel ja jätkusuutlikul viisil alla 3 % SKTst ning seejärel jätkata eelarve tasakaalustamist, pöörates eelkõige tähelepanu kulutuste kasvu peatamisele pärast 2007/2008. aastat; |
| --- | --- |

i)

viima eelarvepuudujäägi 2006/2007. aastaks usaldusväärsel ja jätkusuutlikul viisil alla 3 % SKTst ning seejärel jätkata eelarve tasakaalustamist, pöörates eelkõige tähelepanu kulutuste kasvu peatamisele pärast 2007/2008. aastat;

| ii) | saavutama keskmise pikkusega perioodi eesmärgi, mis tagab kiire liikumise jätkusuutlikkuse suunas, ning asjakohase 60 % SKTst madalama võlasuhte, tagama piisava kindlusvaru, et ei ületataks kontrollväärtust 3 % SKTst (mille vältimine on Ühendkuningriigi kohustus) ning varuma eelarvelist tegutsemisruumi, võttes eelkõige arvesse riiklike investeeringute tegemise vajadust. |
| --- | --- |

ii)

saavutama keskmise pikkusega perioodi eesmärgi, mis tagab kiire liikumise jätkusuutlikkuse suunas, ning asjakohase 60 % SKTst madalama võlasuhte, tagama piisava kindlusvaru, et ei ületataks kontrollväärtust 3 % SKTst (mille vältimine on Ühendkuningriigi kohustus) ning varuma eelarvelist tegutsemisruumi, võttes eelkõige arvesse riiklike investeeringute tegemise vajadust.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

| | 2004/05 | 2005/06 | 2006/07 | 2007/08 | 2008/09 | 2009/10 | 2010/11 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reaalne SKT
  (muutus, %) | LP dets 2005  (5) | 2,75 | 1,75 | 2,25 | 3 | 2,75 | 2,25 | 2,25 |
| KOM nov 2005 (6) | 3,2 | 1,6 | 2,3 | 2,8 | puudub | puudub | puudub |
| LP dets 2004 (5) | 3,25 | 3 | 2,50 | 2,25 | 2,25 | 2,25 | puudub |
| ÜTHI inflatsioon
  (%) | LP dets 2005 (5) | 1,25 | 2,25 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 |
| KOM nov 2005  (6) | 1,3 | 2,4 | 2,2 | 2,0 | puudub | puudub | puudub |
| LP dets 2004 | 1,25 | 1,75 | 2 | 2 | 2 | 2 | puudub |
| SKT lõhe
  (% potentsiaalsest SKTst) | LP dets 2005 (7) | 0,5 | – 0,5 | – 1,0 | – 0,8 | – 0,5 | – 0,6 | – 0,6 |
| KOM nov 2005 (8) | 0,6 | – 0,5 | – 0,9 | – 0,8 | puudub | puudub | puudub |
| LP dets 2004 (7) | – 0,2 | 0,2 | 0,0 | – 0,2 | – 0,3 | puudub | puudub |
| Valitsemissektori eelarve tasakaal
  (% SKTst) | LP dets 2005 (9) | – 3,3 | – 3,1 | – 2,8 | – 2,4 | – 1,9 | – 1,7 | – 1,5 |
| KOM nov 2005 (10) | – 3,3 | – 3,4 | – 3,2 | – 3,0 | puudub | puudub | puudub |
| LP dets 2004 (9) | – 2,9 | – 2,8 | – 2,3 | – 2,1 | – 1,7 | – 1,6 | puudub |
| Esmane tasakaal
  (% SKTst) | LP dets 2005 (11) | – 1,3 | – 1,0 | – 0,7 | – 0,3 | 0,1 | 0,4 | 0,5 |
| KOM nov 2005 (6) | – 1,5 | – 1,3 | – 1,1 | – 0,8 | puudub | puudub | puudub |
| LP dets 2004 (11) | – 0,8 | – 0,7 | – 0,2 | – 0,1 | puudub | puudub | puudub |
| Tsükliliselt kohandatud tasakaal
  = struktuurne tasakaal  (12)
   (13)

  (% SKTst) | LP dets 2005 3,5 | – 3,5 | – 2,9 | – 2,3 | – 2,1 | – 1,7 | – 1,5 | – 1,3 |
| KOM nov 2005 (8) | – 3,4 | – 3,2 | – 2,9 | – 2,7 | puudub | puudub | puudub |
| LP dets 2004 | – 2,8 | – 2,9 | – 2,3 | – 2,0 | – 1,6 | puudub | puudub |
| Valitsemissektori koguvõlg
  (% SKTst) | LP dets 2005 | 40,9 | 43,3 | 44,4 | 44,8 | 44,7 | 44,6 | 44,4 |
| KOM nov 2005 | 40,8 | 42,7 | 43,7 | 44,5 | puudub | puudub | puudub |
| LP dets 2004 | 40,9 | 41,8 | 42,4 | 42,8 | 42,8 | 42,6 | puudub |
| Lähenemisprogramm (LP), komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoos (KOM). |

2004/05

2005/06

2006/07

2007/08

2008/09

2009/10

2010/11

Reaalne SKT

(muutus, %)

LP dets 2005  (5)

2,75

1,75

2,25

3

2,75

2,25

2,25

KOM nov 2005 (6)

3,2

1,6

2,3

2,8

puudub

puudub

puudub

LP dets 2004 (5)

3,25

3

2,50

2,25

2,25

2,25

puudub

ÜTHI inflatsioon

(%)

LP dets 2005 (5)

1,25

2,25

2

2

2

2

2

KOM nov 2005  (6)

1,3

2,4

2,2

2,0

puudub

puudub

puudub

LP dets 2004

1,25

1,75

2

2

2

2

puudub

SKT lõhe

(% potentsiaalsest SKTst)

LP dets 2005 (7)

0,5

– 0,5

– 1,0

– 0,8

– 0,5

– 0,6

– 0,6

KOM nov 2005 (8)

0,6

– 0,5

– 0,9

– 0,8

puudub

puudub

puudub

LP dets 2004 (7)

– 0,2

0,2

0,0

– 0,2

– 0,3

puudub

puudub

Valitsemissektori eelarve tasakaal

(% SKTst)

LP dets 2005 (9)

– 3,3

– 3,1

– 2,8

– 2,4

– 1,9

– 1,7

– 1,5

KOM nov 2005 (10)

– 3,3

– 3,4

– 3,2

– 3,0

puudub

puudub

puudub

LP dets 2004 (9)

– 2,9

– 2,8

– 2,3

– 2,1

– 1,7

– 1,6

puudub

Esmane tasakaal

(% SKTst)

LP dets 2005 (11)

– 1,3

– 1,0

– 0,7

– 0,3

0,1

0,4

0,5

KOM nov 2005 (6)

– 1,5

– 1,3

– 1,1

– 0,8

puudub

puudub

puudub

LP dets 2004 (11)

– 0,8

– 0,7

– 0,2

– 0,1

puudub

puudub

puudub

Tsükliliselt kohandatud tasakaal

= struktuurne tasakaal  (12)
   (13)

(% SKTst)

LP dets 2005 3,5

– 3,5

– 2,9

– 2,3

– 2,1

– 1,7

– 1,5

– 1,3

KOM nov 2005 (8)

– 3,4

– 3,2

– 2,9

– 2,7

puudub

puudub

puudub

LP dets 2004

– 2,8

– 2,9

– 2,3

– 2,0

– 1,6

puudub

puudub

Valitsemissektori koguvõlg

(% SKTst)

LP dets 2005

40,9

43,3

44,4

44,8

44,7

44,6

44,4

KOM nov 2005

40,8

42,7

43,7

44,5

puudub

puudub

puudub

LP dets 2004

40,9

41,8

42,4

42,8

42,8

42,6

puudub

Lähenemisprogramm (LP), komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoos (KOM).

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Käesolevas tekstis viidatud dokumendid on kättesaadavad veebisaidil

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Ühendkuningriigi majandusaasta algab aprillis ja lõpeb märtsis.

(3)  Eelkõige puudub riigi rahanduse institutsioonilist eripära käsitlev punkt. Programmis esineb lünki ka kohustuslike andmete edastamises (näiteks puuduvad prognoosid tööhõive, tööpuuduse ja töötajatele makstava hüvitise kohta, samuti ei ole esitatud eelmise aasta kulude jagunemist). Kuigi valitsemissektori kulude ja tulude arvestus toimub ESA 95 põhimõtete kohaselt, kasutatakse nende koondamisel ühtlustatud meetmest erinevaid meetodeid. Selle asemel, et kajastada UMTS litsentside müüki vara müügist saadava tuluna, jätkub selle kajastamine aasta tuluna, mis on vastuolus ka Eurostati 14. juuli 2000. aasta otsusega tulu sellise kirjendamise põhimõtete kohta. Palju puuduolevaid andmeid on saadud komisjoni talituste ja Ühendkuningriigi ametiasutuste vaheliste kahepoolsete läbirääkimiste käigus.

(4)  Üksikasjad pikaajalise jätkusuutlikkuse kohta on esitatud komisjoni talituste tehnilises hinnangus programmile, mis avaldatakse veebisaidil

(http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm).

(5)  SKT ja inflatsiooni prognoos, mis on aluseks ametiasutuste prognoosidele riigi rahanduse kohta; see on tuletatud stsenaariumist, mille kohaselt kasv on 0,25 protsendipunkti võrra suurem.

(6)  Komisjoni talituste prognoos on koostatud kalendriaasta põhjal. Esialgsete hinnangute põhjal oli kasv 2005. aastal 1,8%. Komisjoni talituste 22. veebruari 2006. aasta seisuga koostatud vaheprognooside kohaselt on kasv 2006. aastal 2,4%.

(7)  SKT lõhe on arvutatud vastavalt ühiselt kokkulepitud metoodikale ja kooskõlas lähenemisprogrammis esitatud andmetega. SKT lõhe arvutused tuginevad andmetele, mida kasutati ka keskse kasvustsenaariumi koostamisel. Ühendkuningriigi metoodika kohaselt annavad mõlemad sama SKT lõhe profiili.

(8)  Komisjoni talitused arvutavad SKT lõhe kalendriaasta põhjal.

(9)  Lähenemisprogrammis esitatud arvnäitajad, mida on kohandatud UMTS laekumistega. Ühendkuningriigi ametiasutused on oma valitsemissektori eelarve prognoosidesse lülitanud ka ligikaudu 1 miljardi Suurbritannia naelsterlingi suuruse tulu UMTS litsentside müügist 2000. aastal. Kõnealuste prognooside ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse põhiseks viimine mõjutab tasakaalu ligikaudu 0,1 protsendipunkti ulatuses aastas (st suurendab puudujääki). Kõik tabelis kajastatud andmed on esitatud pärast seda, kui komisjoni talitused olid kohandanud programmis esitatud andmeid.

(10)  Komisjoni talituste prognoosid koostati enne omal äranägemisel võetavaid meetmeid, millest teatati 2005. aasta detsembris koostatud eelarve ettevalmistusaruandes, ning mis lülitati ka lähenemisprogrammi. Kui lisada Ühendkuningriigi ametiasutuste hinnangute kohane meetmete netomõju, jääks komisjoni talituste prognooside kohaselt 2005/2006. aasta puudujäägiks 3,4% SKTst, 2006/2007. aastal 3,1% SKTst ning 2007/2008. aastal 2,8% SKTst.

(11)  Lähenemisprogrammi andmed, mida on kohandatud kooskõlas esmase eelarvetasakaalu definitsiooniga ning milles intressi netomaksete asemel kasutatakse intressi brutomakseid.

(12)  Tsükliliselt kohandatud tasakaal (arvutatud ühiselt kokkulepitud metoodika alusel), milles ei arvestata ühekordseid ja muid ajutisi meetmeid. Tsükliliselt kohandatud tasakaalu ja struktuurse tasakaalu arvnäitajad, mis arvutati Ühendkuningriigi enda metoodika alusel ning mis tuginevad nominaalsele tasakaalule, mida ei ole kohandatud UMTS laekumistega, on järgmised: -2,9% SKTst 2004/2005. aastal, -2,2% SKTst 2005/2006. aastal, -1,7% SKTst 2006/2007. aastal, -1,7% SKTst 2007/2008. aastal, -1,7% SKTst 2008/2009. aastal, -1,6% SKTst 2009/2010. aastal ja -1,5% SKTst 2010/2011. aastal.

(13)  Nii lähenemisprogrammi kui ka komisjoni talituste prognoosides puuduvad ühekordsed ja muud ajutised meetmed.

Allikas:

Lähenemisprogramm (LP), komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoos (KOM).

---

Komisjon

| 5.4.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 82/57 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 82/57

---

Euro vahetuskurss (1)

4. aprill 2006

(2006/C 82/14)

1 euro=

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,2217 |
| JPY | Jaapani jeen | 143,69 |
| DKK | Taani kroon | 7,4628 |
| GBP | Inglise nael | 0,69835 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,3820 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,5804 |
| ISK | Islandi kroon | 88,04 |
| NOK | Norra kroon | 7,8840 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CYP | Küprose nael | 0,5760 |
| CZK | Tšehhi kroon | 28,513 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 264,61 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,6960 |
| MTL | Malta liir | 0,4293 |
| PLN | Poola zlott | 3,9483 |
| RON | Rumeenia leu | 3,5182 |
| SIT | Sloveenia talaar | 239,62 |
| SKK | Slovakkia kroon | 37,515 |
| TRY | Türgi liir | 1,6320 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6951 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4281 |
| HKD | Hong Kongi dollar | 9,4804 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 2,0070 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,9691 |
| KRW | Korea won | 1 175,89 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 7,3950 |
| CNY | Hiina jüaan | 9,7973 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,3285 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 10 983,08 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,495 |
| PHP | Filipiini peeso | 62,331 |
| RUB | Vene rubla | 33,7470 |
| THB | Tai baht | 47,233 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,2217

JPY

Jaapani jeen

143,69

DKK

Taani kroon

7,4628

GBP

Inglise nael

0,69835

SEK

Rootsi kroon

9,3820

CHF

Šveitsi frank

1,5804

ISK

Islandi kroon

88,04

NOK

Norra kroon

7,8840

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CYP

Küprose nael

0,5760

CZK

Tšehhi kroon

28,513

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

264,61

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,6960

MTL

Malta liir

0,4293

PLN

Poola zlott

3,9483

RON

Rumeenia leu

3,5182

SIT

Sloveenia talaar

239,62

SKK

Slovakkia kroon

37,515

TRY

Türgi liir

1,6320

AUD

Austraalia dollar

1,6951

CAD

Kanada dollar

1,4281

HKD

Hong Kongi dollar

9,4804

NZD

Uus-Meremaa dollar

2,0070

SGD

Singapuri dollar

1,9691

KRW

Korea won

1 175,89

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

7,3950

CNY

Hiina jüaan

9,7973

HRK

Horvaatia kuna

7,3285

IDR

Indoneesia ruupia

10 983,08

MYR

Malaisia ringit

4,495

PHP

Filipiini peeso

62,331

RUB

Vene rubla

33,7470

THB

Tai baht

47,233

---

(1)

Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 5.4.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 82/58 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 82/58

---

Koondumise teatise tühistamine

(Toimik nr COMP/M.4162 — Merck/Schering)

(2006/C 82/15)

(Texto pertinente a efectos del EEE)

16. märtsil 2006 sai Euroopa Ühenduste Komisjon teatise Merck KgaA (edaspidi “Merck”, Saksamaa) ja Schering Aktiengesellschaft (edaspidi “Schering”, Saksamaa) kavandatavast koondumisest. 27. märtsil 2006 informeerisid teatise esitajad komisjoni teatise tühistamisest.

---

| 5.4.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 82/59 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 82/59

---

Teavitamiskord — tehnilised eeskirjad

(2006/C 82/16)

(EMPs kohaldatav tekst)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuni 1998. aasta direktiiv 98/34/EÜ, millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja eeskirjadest ning infoühiskonna teenuste eeskirjadest teatamise kord. (EÜT L 204, 21.7.1998, lk 37; EÜT L 217, 5.8.1998, lk 18).

Komisjonile laekunud teatised tehniliste eeskirjade eelnõude kohta

| Viide (1) | Pealkiri | Kolmekuulise ooteaja lõpp (2) |
| --- | --- | --- |
| 2006/0136/A | Riiklik jäätmemajanduskava 2006 — peatükk “Juhiseid jäätmesaadetistele ja töötlemise põhimõtetele” | 16.6.2006 |
| 2006/0137/F | Dekreedi eelnõu müügiks pakutavates majades asuvate gaasiseadmete energiatõhususe ja seisundi diagnostika kohta | 19.6.2006 |
| 2006/0138/UK | Spetsifikaat maanteede taastamise kohta pärast kaevetöid (eeskiri) | 23.6.2006 |
| 2006/0139/A | Viini Õlikütteseaduse 2006 — WölfG 2006 — jõustamise seadus | 19.6.2006 |
| 2006/0140/NL | Elamumajanduse, ruumilise planeerimise ja keskkonnaministeeriumi riigisekretäri määrus, mis hõlmab madala emissioonitasemega diiselmootorsõidukite subsideerimist, millega kaasneb maksutagastusõigus lähtuvalt 1992. aasta sõiduautode ja mootorrataste maksuseadusest (madala emissioonitasemega diiselmootorsõidukite subsideerimise määrus ja tagasimakseõigus BPM) | (4) |

Viide (1)

Pealkiri

Kolmekuulise ooteaja lõpp (2)

2006/0136/A

Riiklik jäätmemajanduskava 2006 — peatükk “Juhiseid jäätmesaadetistele ja töötlemise põhimõtetele”

16.6.2006

2006/0137/F

Dekreedi eelnõu müügiks pakutavates majades asuvate gaasiseadmete energiatõhususe ja seisundi diagnostika kohta

19.6.2006

2006/0138/UK

Spetsifikaat maanteede taastamise kohta pärast kaevetöid (eeskiri)

23.6.2006

2006/0139/A

Viini Õlikütteseaduse 2006 — WölfG 2006 — jõustamise seadus

19.6.2006

2006/0140/NL

Elamumajanduse, ruumilise planeerimise ja keskkonnaministeeriumi riigisekretäri määrus, mis hõlmab madala emissioonitasemega diiselmootorsõidukite subsideerimist, millega kaasneb maksutagastusõigus lähtuvalt 1992. aasta sõiduautode ja mootorrataste maksuseadusest (madala emissioonitasemega diiselmootorsõidukite subsideerimise määrus ja tagasimakseõigus BPM)

(4)

Komisjon juhib tähelepanu 30. aprillil 1996. aasta kohtuotsusele “CIA Security” kaasuses (C-194/94 — ECR I, lk 2201), milles Euroopa Ühenduste Kohus määras, et direktiivi 98/34/EÜ (endine direktiiv 83/189/EMÜ) artikleid 8 ja 9 tuleb tõlgendada nii, et üksikisikud võivad nendele siseriiklikes kohtutes tugineda, kohtud peavad aga keelduma selliste siseriiklike tehniliste eeskirjade kohaldamises, millest ei ole teatatud vastavalt nimetatud direktiivile.

See kohtuotsus kinnitab komisjoni teadet 1. oktoobrist 1986 (EÜT C 245, 1.10.1986, lk 4).

Seega muudab teatamiskohustuse rikkumine asjaomase tehnilise eeskirja kehtetuks ja seeläbi üksikisikute suhtes jõustamatuks.

Kui soovite teatamismenetluse kohta lisateavet, kirjutage palun järgmisel aadressil:

| European Commission |
| --- |
| DG Enterprise and Industry, Unit C3 |
| B-1049 Brussels |
| E-post: Dir83-189-Central@cec.eu.int |

European Commission

DG Enterprise and Industry, Unit C3

B-1049 Brussels

E-post: Dir83-189-Central@cec.eu.int

Samuti saab teavet Interneti-aadressilt http://europa.eu.int/comm/enterprise/tris/

Kui vajate teatiste kohta lisateavet, võtke palun ühendust allpool loetletud siseriiklike asutustega:

DIREKTIIVI 98/34/EÜ HALDAMISE EEST VASTUTAVATE SISERIIKLIKE AMETIASUTUSTE NIMEKIRI

BELGIA

| BELNotif |
| --- |
| Qualité et Sécurité |
| SPF Economie, PME, Classes moyennes et Energie |
| NG III — 4ème étage |
| boulevard du Roi Albert II/16 |
| B-1000 Bruxelles |
| Pr Pascaline Descamps |
| Telefon: (32-2) 277 80 03 |
| Faks: (32-2) 277 54 01 |
| E-post: pascaline.descamps@mineco.fgov.be |
| paolo.caruso@mineco.fgov.be |
| Üldelektronpostiaadress: belnotif@mineco.fgov.be |
| Interneti-aadress: http://www.mineco.fgov.be |

BELNotif

Qualité et Sécurité

SPF Economie, PME, Classes moyennes et Energie

NG III — 4ème étage

boulevard du Roi Albert II/16

B-1000 Bruxelles

Pr Pascaline Descamps

Telefon: (32-2) 277 80 03

Faks: (32-2) 277 54 01

E-post: pascaline.descamps@mineco.fgov.be

paolo.caruso@mineco.fgov.be

Üldelektronpostiaadress: belnotif@mineco.fgov.be

Interneti-aadress: http://www.mineco.fgov.be

TŠEHHI VABARIIK

| Czech Office for Standards, Metrology and Testing |
| --- |
| Gorazdova 24 |
| P.O. BOX 49 |
| CZ-128 01 Praha 2 |
| Hr Miroslav Chloupek |
| Director of International Relations Department |
| Telefon: (420) 224 90 71 23 |
| Faks: (420) 224 91 49 90 |
| E-post: chloupek@unmz.cz |
| Pr Lucie Růžičková |
| Telefon: (420) 224 90 71 39 |
| Faks: (420) 224 90 71 22 |
| E-post: ruzickova@unmz.cz |
| Üldelektronpostiaadress: eu9834@unmz.cz |
| Interneti-aadress: http://www.unmz.cz |

Czech Office for Standards, Metrology and Testing

Gorazdova 24

P.O. BOX 49

CZ-128 01 Praha 2

Hr Miroslav Chloupek

Director of International Relations Department

Telefon: (420) 224 90 71 23

Faks: (420) 224 91 49 90

E-post: chloupek@unmz.cz

Pr Lucie Růžičková

Telefon: (420) 224 90 71 39

Faks: (420) 224 90 71 22

E-post: ruzickova@unmz.cz

Üldelektronpostiaadress: eu9834@unmz.cz

Interneti-aadress: http://www.unmz.cz

TAANI

| Erhvervs- og Byggestyrelsen |
| --- |
| (National Agency for Enterprise and Construction) |
| Dahlerups Pakhus |
| Langelinie Allé 17 |
| DK-2100 København Ø (või DK-2100 Copenhagen OE) |
| Hr Bjarne Bang Christensen |
| Legal adviser |
| Telefon: (45) 35 46 63 66 (otsetelefon) |
| E-post: bbc@ebst.dk |
| Pr Birgit Jensen |
| Principal Executive Officer |
| Telefon: (45) 35 46 62 87 (otsetelefon) |
| Faks: (45) 35 46 62 03 |
| E-post: bij@ebst.dk |
| Vastastikust teatamist puudutavate sõnumite edastamise aadress — noti@ebst.dk |
| Interneti-aadress: http://www.ebst.dk/Notifikationer |

Erhvervs- og Byggestyrelsen

(National Agency for Enterprise and Construction)

Dahlerups Pakhus

Langelinie Allé 17

DK-2100 København Ø (või DK-2100 Copenhagen OE)

Hr Bjarne Bang Christensen

Legal adviser

Telefon: (45) 35 46 63 66 (otsetelefon)

E-post: bbc@ebst.dk

Pr Birgit Jensen

Principal Executive Officer

Telefon: (45) 35 46 62 87 (otsetelefon)

Faks: (45) 35 46 62 03

E-post: bij@ebst.dk

Vastastikust teatamist puudutavate sõnumite edastamise aadress — noti@ebst.dk

Interneti-aadress: http://www.ebst.dk/Notifikationer

SAKSAMAA

| Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie |
| --- |
| Referat XA2 |
| Scharnhorststr. 34-37 |
| D-10115 Berlin |
| Pr Christina Jäckel |
| Telefon: (49-30) 20 14 63 53 |
| Faks: (49-30) 20 14 53 79 |
| E-post: infonorm@bmwa.bund.de |
| Interneti-aadress: http://www.bmwa.bund.de |

Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie

Referat XA2

Scharnhorststr. 34-37

D-10115 Berlin

Pr Christina Jäckel

Telefon: (49-30) 20 14 63 53

Faks: (49-30) 20 14 53 79

E-post: infonorm@bmwa.bund.de

Interneti-aadress: http://www.bmwa.bund.de

EESTI

| Majandus- ja kommunikatsiooniministeerium |
| --- |
| Harju 11 |
| EE-15072 Tallinn |
| Hr Karl Stern |
| Executive Officer of Trade Policy Division |
| EU and International Co-operation Department |
| Telefon: (372-6) 25 64 05 |
| Faks: (372-6) 31 30 29 |
| E-post: karl.stern@mkm.ee |
| Üldelektronpostiaadress: el.teavitamine@mkm.ee |
| Interneti-aadress: http://www.mkm.ee |

Majandus- ja kommunikatsiooniministeerium

Harju 11

EE-15072 Tallinn

Hr Karl Stern

Executive Officer of Trade Policy Division

EU and International Co-operation Department

Telefon: (372-6) 25 64 05

Faks: (372-6) 31 30 29

E-post: karl.stern@mkm.ee

Üldelektronpostiaadress: el.teavitamine@mkm.ee

Interneti-aadress: http://www.mkm.ee

KREEKA

| Ministry of Development |
| --- |
| General Secretariat of Industry |
| Mesogeion 119 |
| GR-101 92 Athens |
| Telefon: (30-210) 696 98 63 |
| Faks: (30-210) 696 91 06 |

Ministry of Development

General Secretariat of Industry

Mesogeion 119

GR-101 92 Athens

Telefon: (30-210) 696 98 63

Faks: (30-210) 696 91 06

| ELOT |
| --- |
| Acharnon 313 |
| GR-111 45 Athens |
| Pr Evangelia Alexandri |
| Telefon: (30-210) 212 03 01 |
| Faks: (30-210) 228 62 19 |
| E-post: alex@elot.gr |
| Üldelektronpostiaadress: 83189in@elot.gr |
| Interneti-aadress: http://www.elot.gr |

ELOT

Acharnon 313

GR-111 45 Athens

Pr Evangelia Alexandri

Telefon: (30-210) 212 03 01

Faks: (30-210) 228 62 19

E-post: alex@elot.gr

Üldelektronpostiaadress: 83189in@elot.gr

Interneti-aadress: http://www.elot.gr

HISPAANIA

| S.G. de Asuntos Industriales, Energéticos, de Transportes y Comunicaciones y de Medio Ambiente |
| --- |
| D.G. de Coordinación del Mercado Interior y otras PPCC |
| Secretaría de Estado para la Unión Europea |
| Ministerio de Asuntos Exteriores y de Cooperación |
| Torres “Ágora” |
| C/ Serrano Galvache, 26-4a |
| E-20033 Madrid |
| Hr Angel Silván Torregrosa |
| Telefon: (34-91) 379 83 32 |
| Pr Esther Pérez Peláez |
| Technical Advisor |
| E-post: esther.perez@ue.mae.es |
| Telefon: (34-91) 379 84 64 |
| Faks: (34-91) 379 84 01 |
| Üldelektronpostiaadress: d83-189@ue.mae.es |

S.G. de Asuntos Industriales, Energéticos, de Transportes y Comunicaciones y de Medio Ambiente

D.G. de Coordinación del Mercado Interior y otras PPCC

Secretaría de Estado para la Unión Europea

Ministerio de Asuntos Exteriores y de Cooperación

Torres “Ágora”

C/ Serrano Galvache, 26-4a

E-20033 Madrid

Hr Angel Silván Torregrosa

Telefon: (34-91) 379 83 32

Pr Esther Pérez Peláez

Technical Advisor

E-post: esther.perez@ue.mae.es

Telefon: (34-91) 379 84 64

Faks: (34-91) 379 84 01

Üldelektronpostiaadress: d83-189@ue.mae.es

PRANTSUSMAA

| Délégation interministérielle aux normes |
| --- |
| Direction générale de l'Industrie, des Technologies de l'information et des Postes (DiGITIP) |
| Service des politiques d'innovation et de compétitivité (SPIC) |
| Sous-direction de la normalisation, de la qualité et de la propriété industrielle (SQUALPI) |
| DiGITIP 5 |
| 12, rue Villiot |
| F-75572 Paris Cedex 12 |
| Pr Suzanne Piau |
| Telefon: (33-1) 53 44 97 04 |
| Faks: (33-1) 53 44 98 88 |
| E-post: suzanne.piau@industrie.gouv.fr |
| Pr Françoise Ouvrard |
| Telefon: (33-1) 53 44 97 05 |
| Faks: (33-1) 53 44 98 88 |
| E-post: francoise.ouvrard@industrie.gouv.fr |
| Üldelektronpostiaadress: d9834.france@industrie.gouv.fr |

Délégation interministérielle aux normes

Direction générale de l'Industrie, des Technologies de l'information et des Postes (DiGITIP)

Service des politiques d'innovation et de compétitivité (SPIC)

Sous-direction de la normalisation, de la qualité et de la propriété industrielle (SQUALPI)

DiGITIP 5

12, rue Villiot

F-75572 Paris Cedex 12

Pr Suzanne Piau

Telefon: (33-1) 53 44 97 04

Faks: (33-1) 53 44 98 88

E-post: suzanne.piau@industrie.gouv.fr

Pr Françoise Ouvrard

Telefon: (33-1) 53 44 97 05

Faks: (33-1) 53 44 98 88

E-post: francoise.ouvrard@industrie.gouv.fr

Üldelektronpostiaadress: d9834.france@industrie.gouv.fr

IIRIMAA

| NSAI |
| --- |
| Glasnevin |
| Dublin 9 |
| Ireland |
| Hr Tony Losty |
| Telefon: (353-1) 807 38 80 |
| Faks: (353-1) 807 38 38 |
| E-post: tony.losty@nsai.ie |
| Interneti-aadress: http://www.nsai.ie |

NSAI

Glasnevin

Dublin 9

Ireland

Hr Tony Losty

Telefon: (353-1) 807 38 80

Faks: (353-1) 807 38 38

E-post: tony.losty@nsai.ie

Interneti-aadress: http://www.nsai.ie

ITAALIA

| Ministero delle attività produttive |
| --- |
| Direzione Generale per lo sviluppo produttivo e la competitività |
| Ufficio F1 — Ispettorato tecnico dell'industria |
| Via Molise 2 |
| I-00187 Roma |
| Hr Vincenzo Correggia |
| Telefon: (39) 06 47 05 22 05 |
| Faks: (39) 06 47 88 78 05 |
| E-post: vincenzo.correggia@attivitaproduttive.gov.it |
| Hr Enrico Castiglioni |
| Telefon: (39) 06 47 05 26 69 |
| Faks: (39) 06 47 88 78 05 |
| E-post: enrico.castiglioni@attivitaproduttive.gov.it |
| Üldelektronpostiaadress: ucn98.34.italia@attivitaproduttive.gov.it |
| Interneti-aadress: http://www.minindustria.it |

Ministero delle attività produttive

Direzione Generale per lo sviluppo produttivo e la competitività

Ufficio F1 — Ispettorato tecnico dell'industria

Via Molise 2

I-00187 Roma

Hr Vincenzo Correggia

Telefon: (39) 06 47 05 22 05

Faks: (39) 06 47 88 78 05

E-post: vincenzo.correggia@attivitaproduttive.gov.it

Hr Enrico Castiglioni

Telefon: (39) 06 47 05 26 69

Faks: (39) 06 47 88 78 05

E-post: enrico.castiglioni@attivitaproduttive.gov.it

Üldelektronpostiaadress: ucn98.34.italia@attivitaproduttive.gov.it

Interneti-aadress: http://www.minindustria.it

KÜPROS

| Cyprus Organization for the Promotion of Quality |
| --- |
| Ministry of Commerce, Industry and Tourism |
| 13-15, A. Araouzou street |
| CY-1421 Nicosia |
| Telefon: (357-22) 40 93 10 |
| Faks: (357-22) 75 41 03 |
| Hr Antonis Ioannou |
| Telefon: (357-22) 40 94 09 |
| Faks: (357-22) 75 41 03 |
| E-post: aioannou@cys.mcit.gov.cy |
| Üldelektronpostiaadress: dir9834@cys.mcit.gov.cy |
| Interneti-aadress: http://www.cys.mcit.gov.cy |

Cyprus Organization for the Promotion of Quality

Ministry of Commerce, Industry and Tourism

13-15, A. Araouzou street

CY-1421 Nicosia

Telefon: (357-22) 40 93 10

Faks: (357-22) 75 41 03

Hr Antonis Ioannou

Telefon: (357-22) 40 94 09

Faks: (357-22) 75 41 03

E-post: aioannou@cys.mcit.gov.cy

Üldelektronpostiaadress: dir9834@cys.mcit.gov.cy

Interneti-aadress: http://www.cys.mcit.gov.cy

LÄTI

| Ministry of Economics of Republic of Latvia |
| --- |
| Trade Normative and SOLVIT Notification Division |
| SOLVIT Coordination Centre |
| 55, Brīvības Street |
| LV-1519 Riga |
| Reinis Berzins |
| Deputy Head of Trade Normative and SOLVIT Notification Division |
| Telefon: (371) 701 32 30 |
| Faks: (371) 728 08 82 |
| Zanda Liekna |
| Senior Officer of Division of EU Internal Market Coordination |
| Telefon: (371) 701 32 36 |
| Telefon: (371) 701 30 67 |
| Faks: (371) 728 08 82 |
| E-post: zanda.liekna@em.gov.lv |
| Üldelektronpostiaadress: notification@em.gov.lv |

Ministry of Economics of Republic of Latvia

Trade Normative and SOLVIT Notification Division

SOLVIT Coordination Centre

55, Brīvības Street

LV-1519 Riga

Reinis Berzins

Deputy Head of Trade Normative and SOLVIT Notification Division

Telefon: (371) 701 32 30

Faks: (371) 728 08 82

Zanda Liekna

Senior Officer of Division of EU Internal Market Coordination

Telefon: (371) 701 32 36

Telefon: (371) 701 30 67

Faks: (371) 728 08 82

E-post: zanda.liekna@em.gov.lv

Üldelektronpostiaadress: notification@em.gov.lv

LEEDU

| Lithuanian Standards Board |
| --- |
| T. Kosciuskos g. 30 |
| LT-01100 Vilnius |
| Pr Daiva Lesickiene |
| Telefon: (370-5) 270 93 47 |
| Faks: (370-5) 270 93 67 |
| E-post: dir9834@lsd.lt |
| Interneti-aadress: http://www.lsd.lt |

Lithuanian Standards Board

T. Kosciuskos g. 30

LT-01100 Vilnius

Pr Daiva Lesickiene

Telefon: (370-5) 270 93 47

Faks: (370-5) 270 93 67

E-post: dir9834@lsd.lt

Interneti-aadress: http://www.lsd.lt

LUKSEMBURG

| SEE — Service de l'Energie de l'Etat |
| --- |
| 34, avenue de la Porte-Neuve B.P. 10 |
| L-2010 Luxembourg |
| Hr J. P. Hoffmann |
| Telefon: (352) 46 97 46 1 |
| Faks: (352) 22 25 24 |
| E-post: see.direction@eg.etat.lu |
| Interneti-aadress: http://www.see.lu |

SEE — Service de l'Energie de l'Etat

34, avenue de la Porte-Neuve B.P. 10

L-2010 Luxembourg

Hr J. P. Hoffmann

Telefon: (352) 46 97 46 1

Faks: (352) 22 25 24

E-post: see.direction@eg.etat.lu

Interneti-aadress: http://www.see.lu

UNGARI

| Hungarian Notification Centre — |
| --- |
| Ministry of Economy and Transport |
| Industrial Department |
| Budapest |
| Honvéd u. 13-15. |
| H-1880 |
| Hr Zsolt Fazekas |
| Leading Councillor |
| E-post: fazekas.zsolt@gkm.gov.hu |
| Telefon: (36-1) 374 28 73 |
| Faks: (36-1) 473 16 22 |
| E-post: notification@gkm.gov.hu |
| Interneti-aadress: http://www.gkm.hu/dokk/main/gkm |

Hungarian Notification Centre —

Ministry of Economy and Transport

Industrial Department

Budapest

Honvéd u. 13-15.

H-1880

Hr Zsolt Fazekas

Leading Councillor

E-post: fazekas.zsolt@gkm.gov.hu

Telefon: (36-1) 374 28 73

Faks: (36-1) 473 16 22

E-post: notification@gkm.gov.hu

Interneti-aadress: http://www.gkm.hu/dokk/main/gkm

MALTA

| Malta Standards Authority |
| --- |
| Level 2 |
| Evans Building |
| Merchants Street |
| VLT 03 |
| MT-Valletta |
| Telefon: (356) 21 24 24 20 |
| Telefon: (356) 21 24 32 82 |
| Faks: (356) 21 24 24 06 |
| Pr Lorna Cachia |
| E-post: lorna.cachia@msa.org.mt |
| Üldelektronpostiaadress: notification@msa.org.mt |
| Interneti-aadress: http://www.msa.org.mt |

Malta Standards Authority

Level 2

Evans Building

Merchants Street

VLT 03

MT-Valletta

Telefon: (356) 21 24 24 20

Telefon: (356) 21 24 32 82

Faks: (356) 21 24 24 06

Pr Lorna Cachia

E-post: lorna.cachia@msa.org.mt

Üldelektronpostiaadress: notification@msa.org.mt

Interneti-aadress: http://www.msa.org.mt

HOLLAND

| Ministerie van Financiën |
| --- |
| Belastingsdienst/Douane Noord |
| Team bijzondere klantbehandeling |
| Centrale Dienst voor In-en uitvoer |
| Engelse Kamp 2 |
| Postbus 30003 |
| 9700 RD Groningen |
| Nederland |
| Hr Ebel van der Heide |
| Telefon: (31-50) 5 23 21 34 |
| Pr Hennie Boekema |
| Telefon: (31-50) 5 23 21 35 |
| Pr Tineke Elzer |
| Telefon: (31-50) 5 23 21 33 |
| Faks: (31-50) 5 23 21 59 |
| Üldelektronpostiaadress: |
| Enquiry.Point@tiscali-business.nl |
| Enquiry.Point2@tiscali-business.nl |

Ministerie van Financiën

Belastingsdienst/Douane Noord

Team bijzondere klantbehandeling

Centrale Dienst voor In-en uitvoer

Engelse Kamp 2

Postbus 30003

9700 RD Groningen

Nederland

Hr Ebel van der Heide

Telefon: (31-50) 5 23 21 34

Pr Hennie Boekema

Telefon: (31-50) 5 23 21 35

Pr Tineke Elzer

Telefon: (31-50) 5 23 21 33

Faks: (31-50) 5 23 21 59

Üldelektronpostiaadress:

Enquiry.Point@tiscali-business.nl

Enquiry.Point2@tiscali-business.nl

AUSTRIA

| Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit |
| --- |
| Abteilung C2/1 |
| Stubenring 1 |
| A-1010 Wien |
| Pr Brigitte Wikgolm |
| Telefon: (43-1) 711 00 58 96 |
| Faks: (43-1) 715 96 51 või (43-1) 712 06 80 |
| E-post: not9834@bmwa.gv.at |
| Interneti-aadress: http://www.bmwa.gv.at |

Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit

Abteilung C2/1

Stubenring 1

A-1010 Wien

Pr Brigitte Wikgolm

Telefon: (43-1) 711 00 58 96

Faks: (43-1) 715 96 51 või (43-1) 712 06 80

E-post: not9834@bmwa.gv.at

Interneti-aadress: http://www.bmwa.gv.at

POOLA

| Ministry of Economy and Labour |
| --- |
| Department for European and Multilateral Relations |
| Plac Trzech Krzyýy 3/5 |
| PL-00-507 Warszawa |
| Pr Barbara Nieciak |
| Telefon: (48-22) 693 54 07 |
| Faks: (48-22) 693 40 28 |
| E-post: barnie@mg.gov.pl |
| Pr Agata Gàgor |
| Telefon: (48-22) 693 56 90 |
| Üldelektronpostiaadress: notyfikacja@mg.gov.pl |

Ministry of Economy and Labour

Department for European and Multilateral Relations

Plac Trzech Krzyýy 3/5

PL-00-507 Warszawa

Pr Barbara Nieciak

Telefon: (48-22) 693 54 07

Faks: (48-22) 693 40 28

E-post: barnie@mg.gov.pl

Pr Agata Gàgor

Telefon: (48-22) 693 56 90

Üldelektronpostiaadress: notyfikacja@mg.gov.pl

PORTUGAL

| Instituto Portugês da Qualidade |
| --- |
| Rua Antonio Gião, 2 |
| P-2829-513 Caparica |
| Pr Cândida Pires |
| Telefon: (351-21) 294 82 36 või 81 00 |
| Faks: (351-21) 294 82 23 |
| E-post: c.pires@mail.ipq.pt |
| Üldelektronpostiaadress: not9834@mail.ipq.pt |
| Interneti-aadress: http://www.ipq.pt |

Instituto Portugês da Qualidade

Rua Antonio Gião, 2

P-2829-513 Caparica

Pr Cândida Pires

Telefon: (351-21) 294 82 36 või 81 00

Faks: (351-21) 294 82 23

E-post: c.pires@mail.ipq.pt

Üldelektronpostiaadress: not9834@mail.ipq.pt

Interneti-aadress: http://www.ipq.pt

SLOVEENIA

| SIST — Slovenian Institute for Standardization |
| --- |
| Contact point for 98/34/EC and WTO-TBT Enquiry Point |
| Ðmartinska 140 |
| SLO-1000 Ljubljana |
| Pr Vesna Straþiðar |
| Telefon: (386-1) 478 30 41 |
| Faks: (386-1) 478 30 98 |
| E-post: contact@sist.si |

SIST — Slovenian Institute for Standardization

Contact point for 98/34/EC and WTO-TBT Enquiry Point

Ðmartinska 140

SLO-1000 Ljubljana

Pr Vesna Straþiðar

Telefon: (386-1) 478 30 41

Faks: (386-1) 478 30 98

E-post: contact@sist.si

SLOVAKKIA

| Ms Kvetoslava Steinlova |
| --- |
| Director of the Department of European Integration, |
| Office of Standards, Metrology and Testing of the Slovak Republic |
| Stefanovicova 3 |
| SK-814 39 Bratislava |
| Telefon: (421-2) 52 49 35 21 |
| Faks: (421-2) 52 49 10 50 |
| E-post: steinlova@normoff.gov.sk |

Ms Kvetoslava Steinlova

Director of the Department of European Integration,

Office of Standards, Metrology and Testing of the Slovak Republic

Stefanovicova 3

SK-814 39 Bratislava

Telefon: (421-2) 52 49 35 21

Faks: (421-2) 52 49 10 50

E-post: steinlova@normoff.gov.sk

SOOME

| Kauppa-ja teollisuusministeriö |
| --- |
| (Ministry of Trade and Industry) |
| Külastusaadress: |
| Aleksanterinkatu 4 |
| FIN-00171 Helsinki |
| ja |
| Katakatu 3 |
| FIN-00120 Helsinki |
| Postiaadress: |
| P.O. Box 32 |
| FIN-00023 Government |
| Pr Leila Orava |
| Telefon: (358-9) 16 06 46 86 |
| Faks: (358-9) 16 06 46 22 |
| E-post: leila.orava@ktm.fi |
| Pr Katri Amper |
| Telefon: (358-9) 16 06 46 48 |
| Üldelektronpostiaadress: maaraykset.tekniset@ktm.fi |
| Interneti-aadress: http://www.ktm.fi |

Kauppa-ja teollisuusministeriö

(Ministry of Trade and Industry)

Külastusaadress:

Aleksanterinkatu 4

FIN-00171 Helsinki

ja

Katakatu 3

FIN-00120 Helsinki

Postiaadress:

P.O. Box 32

FIN-00023 Government

Pr Leila Orava

Telefon: (358-9) 16 06 46 86

Faks: (358-9) 16 06 46 22

E-post: leila.orava@ktm.fi

Pr Katri Amper

Telefon: (358-9) 16 06 46 48

Üldelektronpostiaadress: maaraykset.tekniset@ktm.fi

Interneti-aadress: http://www.ktm.fi

ROOTSI

| Kommerskollegium |
| --- |
| (National Board of Trade) |
| Box 6803 |
| Drottninggatan 89 |
| S-113 86 Stockholm |
| Pr Kerstin Carlsson |
| Telefon: (46-8) 690 48 82 või (46-8) 690 48 00 |
| Faks: (46-8) 690 48 40 või (46-8) 30 67 59 |
| E-post: kerstin.carlsson@kommers.se |
| Üldelektronpostiaadress: 9834@kommers.se |
| Interneti-aadress: http://www.kommers.se |

Kommerskollegium

(National Board of Trade)

Box 6803

Drottninggatan 89

S-113 86 Stockholm

Pr Kerstin Carlsson

Telefon: (46-8) 690 48 82 või (46-8) 690 48 00

Faks: (46-8) 690 48 40 või (46-8) 30 67 59

E-post: kerstin.carlsson@kommers.se

Üldelektronpostiaadress: 9834@kommers.se

Interneti-aadress: http://www.kommers.se

ÜHENDKUNINGRIIK

| Department of Trade and Industry |
| --- |
| Standards and Technical Regulations Directorate 2 |
| 151 Buckingham Palace Road |
| London SW1 W 9SS |
| United Kingdom |
| Hr Philip Plumb |
| Telefon: (44-20) 72 15 14 88 |
| Faks: (44-20) 72 15 15 29 |
| E-post: philip.plumb@dti.gsi.gov.uk |
| Üldelektronpostiaadress: 9834@dti.gsi.gov.uk |
| Interneti-aadress: http://www.dti.gov.uk/strd |

Department of Trade and Industry

Standards and Technical Regulations Directorate 2

151 Buckingham Palace Road

London SW1 W 9SS

United Kingdom

Hr Philip Plumb

Telefon: (44-20) 72 15 14 88

Faks: (44-20) 72 15 15 29

E-post: philip.plumb@dti.gsi.gov.uk

Üldelektronpostiaadress: 9834@dti.gsi.gov.uk

Interneti-aadress: http://www.dti.gov.uk/strd

EFTA — ESA

| EFTA Surveillance Authority |
| --- |
| Rue Belliard 35 |
| B-1040 Bruxelles |
| Pr Adinda Batsleer |
| Telefon: (32-2) 286 18 61 |
| Faks: (32-2) 286 18 00 |
| E-post: aba@eftasurv.int |
| Pr Tuija Ristiluoma |
| Telefon: (32-2) 286 18 71 |
| Faks: (32-2) 286 18 00 |
| E-post: tri@eftasurv.int |
| Üldelektronpostiaadress: DRAFTTECHREGESA@eftasurv.int |
| Interneti-aadress: http://www.eftasurv.int |

EFTA Surveillance Authority

Rue Belliard 35

B-1040 Bruxelles

Pr Adinda Batsleer

Telefon: (32-2) 286 18 61

Faks: (32-2) 286 18 00

E-post: aba@eftasurv.int

Pr Tuija Ristiluoma

Telefon: (32-2) 286 18 71

Faks: (32-2) 286 18 00

E-post: tri@eftasurv.int

Üldelektronpostiaadress: DRAFTTECHREGESA@eftasurv.int

Interneti-aadress: http://www.eftasurv.int

| EFTA |
| --- |
| Goods Unit |
| EFTA Secretariat |
| Rue Joseph II 12-16 |
| B-1000 Bruxelles |
| Pr Kathleen Byrne |
| Telefon: (32-2) 286 17 49 |
| Faks: (32-2) 286 17 42 |
| E-post: kathleen.byrne@efta.int |
| Üldelektronpostiaadress: DRAFTTECHREGEFTA@efta.int |
| Interneti-aadress: http://www.efta.int |

EFTA

Goods Unit

EFTA Secretariat

Rue Joseph II 12-16

B-1000 Bruxelles

Pr Kathleen Byrne

Telefon: (32-2) 286 17 49

Faks: (32-2) 286 17 42

E-post: kathleen.byrne@efta.int

Üldelektronpostiaadress: DRAFTTECHREGEFTA@efta.int

Interneti-aadress: http://www.efta.int

TÜRGI

| Undersecretariat of Foreign Trade |
| --- |
| General Directorate of Standardisation for Foreign Trade |
| Inönü Bulvari no 36 |
| TR-06510 |
| Emek — Ankara |
| Hr Mehmet Comert |
| Telefon: (90-312) 212 58 98 |
| Faks: (90-312) 212 87 68 |
| E-post: comertm@dtm.gov.tr |
| Interneti-aadress: http://www.dtm.gov.tr |

Undersecretariat of Foreign Trade

General Directorate of Standardisation for Foreign Trade

Inönü Bulvari no 36

TR-06510

Emek — Ankara

Hr Mehmet Comert

Telefon: (90-312) 212 58 98

Faks: (90-312) 212 87 68

E-post: comertm@dtm.gov.tr

Interneti-aadress: http://www.dtm.gov.tr

---

(1)  Aasta — registreerimisnumber — päritoluliikmesriik.

(2)  Periood, mille vältel eelnõud ei või vastu võtta.

(3)  Ooteaega ei kohaldata, kuna komisjon aktsepteerib teavitava liikmesriigi poolt esitatud kiireloomulise vastuvõtmise põhjendusi.

(4)  Ooteaega ei kohaldata, kuna meede puudutab tehnilisi spetsifikatsioone või muid eeskirju või teenuseid puudutavaid eeskirju, mis on seotud fiskaal- või finantsmeetmetega vastavalt direktiivi 98/34/EÜ artikli 1 lõike 11 teise lõigu kolmandale taandele.

(5)  Teatamismenetlus on lõpetatud.

---

| 5.4.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 82/64 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 82/64

---

Venemaalt pärit räni impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osalise vahepealse läbivaatamise algatamise teadaanne

(2006/C 82/17)

Komisjonile on esitatud osalise vahepealse läbivaatamise taotlus vastavalt määruse (EÜ) nr 384/96 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, edaspidi “algmäärus”, (1) viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (2)) artikli 11 lõikele 3.

1.   Läbivaatamistaotlus

Taotluse esitasid Venemaa seotud eksportijad SKU LLC, Sual-Kremny-Ural, Kamensk, Uurali föderaalringkond, Venemaa ja ZAO KREMNY, Irkutsk, Irkutski oblast, Venemaa (edaspidi “taotluse esitaja”).

Taotlus piirdub taotluse esitajaga seotud dumpingu uurimisega.

2.   Toode

Vaatlusalune toode on Venemaalt pärinev räni (edaspidi “vaatlusalune toode”), mis kuulub praegu CN-koodi 2804 69 00 alla. CN-kood on esitatud ainult teavitamise eesmärgil.

3.   Kohaldatavad meetmed

Praegu jõus olev meede on nõukogu määrusega (EÜ) nr 2229/2003 (3) (viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 821/2004 (4)) Venemaalt pärit räni impordi suhtes kehtestatud lõplik dumpinguvastane tollimaks. Taotluse esitaja pakutud kohustus on heaks kiidetud komisjoni 13. aprilli 2004. aasta otsusega. (5)

4.   Läbivaatamise põhjused

Artikli 11 lõike 3 kohane taotlus põhineb taotluse esitaja esmapilgul usutavatel tõenditel selle kohta, et asjaolud, mille alusel meetmed kehtestati, on muutunud ning et kõnealused muutused on püsivad.

Taotluse esitaja väidab muu hulgas, et vaatlusaluse toote ekspordihinnad ühendusse eksportimisel on kasvanud märkimisväärselt rohkem kui omamaised hinnad Venemaal. See on põhjustanud dumpingu vähenemise või täieliku kadumise. Seega ei ole meetmete kohaldamine praegusel tasemel, mis põhineb varem kindlaks tehtud dumpingu määral, enam dumpingu korvamiseks vajalik.

5.   Dumpingu kindlakstegemise menetlus

Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist ja olles kindlaks teinud, et on olemas piisav tõendusmaterjal osalise vahepealse läbivaatamise algatamiseks, algatab komisjon käesolevaga läbivaatamise vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3.

Uurimise käigus hinnatakse taotleja suhtes kohaldatavate meetmete jätkamise, lõpetamise või muutmise vajadust.

a)   Küsimustikud

Uurimise seisukohast vajaliku teabe saamiseks saadab komisjon küsimustikud taotlejale ja asjaomase ekspordiriigi ametiasutustele. Kõnealune teave ja tõendusmaterjalid peavad komisjonini jõudma punkti 6 alapunktis a sätestatud tähtaja jooksul.

b)   Teabe kogumine ja huvitatud isikute ärakuulamine

Kõikidel huvitatud isikutel palutakse teha teatavaks oma seisukohad, esitada teavet, mida küsimustik ei hõlma, ja täiendavaid tõendeid. Kõnealune teave ja tõendusmaterjalid peavad komisjonini jõudma punkti 6 alapunktis a sätestatud tähtaja jooksul.

Komisjon võib huvitatud isikud ära kuulata, kui nad esitavad selleks konkreetsed põhjused. Taotlus tuleb esitada punkti 6 alapunktis b sätestatud tähtaja jooksul.

6.   Tähtajad

a)   Endast teatamiseks, küsimustikule vastuste esitamiseks ja mis tahes muu teabe andmiseks

Kõik huvitatud isikud, kes soovivad, et nende märkusi uurimise käigus arvesse võetaks, peavad endast komisjonile teatama ning esitama oma seisukohad ja küsimustiku vastused või mis tahes muu teabe 40 päeva jooksul pärast käesoleva teadaande avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti. Tähelepanu juhitakse asjaolule, et enamiku algmääruses sätestatud menetlusõiguste kasutamine sõltub sellest, kas asjaomane pool on endast teatanud eespool nimetatud ajavahemiku jooksul.

b)   Ärakuulamine

Samuti võivad kõik huvitatud pooled sama 40-päevase tähtaja jooksul taotleda komisjonilt ärakuulamist.

7.   Kirjalikud pöördumised, küsimustiku vastused ja kirjavahetus

Kõik huvitatud isikute esildised ja taotlused tuleb esitada kirjalikult (mitte elektroonilisel kujul, kui ei ole sätestatud teisiti) ning need peavad sisaldama huvitatud isiku nime, aadressi, e-posti aadressi, telefoni- ja faksinumbrit. Kõik kirjalikud esildised, sealhulgas käesolevas teadaandes nõutud teave, küsimustiku vastused ja kirjavahetus, mille huvitatud isikud saadavad konfidentsiaalsena, peavad olema märgistatud sõnaga “Limited” (6) ning vastavalt algmääruse artikli 19 lõikele 2 peab nendega olema kaasas mittekonfidentsiaalne versioon, millel on märge “FOR INSPECTION BY INTERESTED PARTIES”.

Komisjoni postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Trade |
| Directorate B |
| Office: J-79 5/16 |
| B-1049 Brussels |
| Faks (32-2) 295 65 05. |

European Commission

Directorate General for Trade

Directorate B

Office: J-79 5/16

B-1049 Brussels

Faks (32-2) 295 65 05.

8.   Koostööst keeldumine

Juhul kui huvitatud isik ei võimalda juurdepääsu vajalikule teabele või ei esita seda ettenähtud tähtaja jooksul või takistab uurimist märkimisväärselt, võib vastavalt algmääruse artiklile 18 nii negatiivsed kui positiivsed järeldused teha kättesaadavate faktide põhjal.

Kui selgub, et huvitatud isik on esitanud ebaõiget või eksitavat teavet, jäetakse selline teave arvesse võtmata ning võidakse vastavalt algmääruse artiklile 18 toetuda kättesaadavatele faktidele. Kui huvitatud isik ei tee koostööd või teeb seda üksnes osaliselt ja kasutatakse kättesaadavaid fakte, võib tulemus olla asjaomasele isikule ebasoodsam, kui see oleks olnud tema koostöö korral.

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1.

(2)  ELT L 340, 23.12.2005, lk 17.

(3)  ELT L 339, 24.12.2003, lk 3.

(4)  ELT L 127, 29.4.2004, lk 1.

(5)  ELT L 127, 29.4.2004, lk 114.

(6)  See tähendab, et dokument on üksnes sisekasutuseks. Seda kaitstakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1049/2001 (üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele, EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43) artiklile 4. See on konfidentsiaalne dokument vastavalt algmääruse artiklile 19 ja GATT 1994 artikli VI rakendamist käsitleva WTO lepingu (dumpinguvastane leping) artiklile 6.

---

| 5.4.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 82/66 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 82/66

---

Liikmesriikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 68/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist koolitusabi suhtes

(2006/C 82/18)

(EMPs kohaldatav tekst)

| Abi number: | XT 34/2004 |
| --- | --- |
| Liikmesriik: | Austria |
| Piirkond: | Kärnten |
| Abikava nimetus või üksiktoetust saava ettevõtte nimi: | Kärnteni ettevõtete koolitusprogramm |
| Õiguslik alus: | Ziel-2-Programm Kärnten 2000 — 2006 |
| Kavas ette nähtud aastased kulud või ettevõttele antud üksiktoetuse üldsumma: | Abikava | umbes 1,2 miljonit EUR |
| Abi ülemmäär: | Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2-7 | Jah | Üldkoolitus






  — | Suurettevõtted: 50 % |

Abi number:

XT 34/2004

Liikmesriik:

Austria

Piirkond:

Kärnten

Abikava nimetus või üksiktoetust saava ettevõtte nimi:

Kärnteni ettevõtete koolitusprogramm

Õiguslik alus:

Ziel-2-Programm Kärnten 2000 — 2006

Kavas ette nähtud aastased kulud või ettevõttele antud üksiktoetuse üldsumma:

Abikava

umbes 1,2 miljonit EUR

Abi ülemmäär:

Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2-7

Jah

Üldkoolitus

—

Suurettevõtted: 50 %

| — | Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted (VKEd): 70 % |
| --- | --- |

—

Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted (VKEd): 70 %

| — | Abi ülemmäär: 70 % abikõlblikest kuludest |
| --- | --- |

—

Abi ülemmäär: 70 % abikõlblikest kuludest

| — | Erikoolitus |
| --- | --- |

—

Erikoolitus

| — | Suurettevõtted: 25 % |
| --- | --- |

—

Suurettevõtted: 25 %

| — | Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted (VKEd): 35 % |
| --- | --- |

—

Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted (VKEd): 35 %

| — | Abi ülemmäär: 35 % abikõlblikest kuludest |
| --- | --- |

—

Abi ülemmäär: 35 % abikõlblikest kuludest

Rakendamise kuupäev:

1.6.2004

Kava või üksiktoetuse kestus:

Kuni 31.12.2006

Abi eesmärk:

Üldkoolitus

Inimressursside potentsiaali tugevdamine koolituse kaudu ja toetus äriühingute kasvuvõimalustele tulevikku suunatud inimtööjõu arengustrateegiate kaudu

Erikoolitus

Asjaomased majandusharud:

Kõik koolitusabikõlblikud majandusharud

Ei

Ainult teatud majandusharudele

Jah

| - | Põllumajandus |
| --- | --- |

-

Põllumajandus

Ei

| - | Kalandus ja akvakultuur |
| --- | --- |

-

Kalandus ja akvakultuur

Ei

| - | Söe kaevandamine |
| --- | --- |

-

Söe kaevandamine

Ei

| - | Igasugune töötlev tööstus |
| --- | --- |

-

Igasugune töötlev tööstus

Ei

või

Terasetööstus

Ei

Laevaehitus

Ei

Sünteeskiutööstus

Ei

Mootorsõidukid

Ei

Muu töötlev tööstus

Masinate ja seadmete valmistamine (NACE 29, 34 ja 35)

Puidutöötlemine ja puittoodete tootmine (NACE 20)

Kemikaalide ja keemiatoodete tootmine (NACE 24)

Uurimis- ja arendustegevus (NACE 73)

Paberimassi, paberi ja pabertoodete tootmine (NACE 21)

| - | Teenused |
| --- | --- |

-

Teenused

Ei

või

Mereveoteenused

Ei

Muud veoteenused

Ei

Finantsteenused

Ei

Muud teenused

Elektroonika, tarkvara, riistvara ja andmeside (NACE 30, 33 ja 72)

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress:

Nimi:

Amt der Kärntner Landesregierung, Unterabteilung 6 — Bildungs- und Arbeitsmarktpolitik

Aadress:

| Mießtaler Straße 12 |
| --- |
| 9020 Klagenfurt |

Mießtaler Straße 12

9020 Klagenfurt

Suurte üksiktoetuste andmine:

Kooskõlas määruse artikliga 5

Jah

| Abi number: | XT 87/04 |
| --- | --- |
| Liikmesriik: | Saksamaa |
| Piirkond: | Alam-Saksimaa |
| Abikava nimetus või üksiktoetust saava ettevõtte nimi: | Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete täiendkoolituskava alusel antavat abi käsitlevad suunised (ESF — Eesmärk 3) |
| Õiguslik alus: | § 44 der Niedersächsischen Landeshaushaltsordnung (LHO) |
| Kavas ette nähtud aastased kulud või ettevõttele antud üksiktoetuse üldsumma: | Abikava | Aastane kogusumma | 9 miljonit EUR |
| Garanteeritud laenud | |
| Üksiktoetus | Toetuse kogusumma | |
| Garanteeritud laenud | |
| Abi ülemmäär: | Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2-7 | Jah | |
| Rakendamise kuupäev: | 7.10.2004 |
| Kava või üksiktoetuse kestus: | Aegub 31.12.2006 |
| Abi eesmärk: | Üldkoolitus | Jah |
| Erikoolitus | Jah |
| Asjaomased majandusharud: | Kõik koolitusabikõlblikud majandusharud | Jah |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress: | Nimi:
  Investitions- und Förderbank Niedersachsen GmbH (NBank) |
| Günther-Wagner-Allee 12-14





  Aadress: |
| D-30177 Hannover |

Abi number:

XT 87/04

Liikmesriik:

Saksamaa

Piirkond:

Alam-Saksimaa

Abikava nimetus või üksiktoetust saava ettevõtte nimi:

Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete täiendkoolituskava alusel antavat abi käsitlevad suunised (ESF — Eesmärk 3)

Õiguslik alus:

§ 44 der Niedersächsischen Landeshaushaltsordnung (LHO)

Kavas ette nähtud aastased kulud või ettevõttele antud üksiktoetuse üldsumma:

Abikava

Aastane kogusumma

9 miljonit EUR

Garanteeritud laenud

Üksiktoetus

Toetuse kogusumma

Garanteeritud laenud

Abi ülemmäär:

Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2-7

Jah

Rakendamise kuupäev:

7.10.2004

Kava või üksiktoetuse kestus:

Aegub 31.12.2006

Abi eesmärk:

Üldkoolitus

Jah

Erikoolitus

Jah

Asjaomased majandusharud:

Kõik koolitusabikõlblikud majandusharud

Jah

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress:

Nimi:

Investitions- und Förderbank Niedersachsen GmbH (NBank)

Günther-Wagner-Allee 12-14

Aadress:

D-30177 Hannover

Tel.: (511) 300 31-0

info@nbank.de

Suurte üksiktoetuste andmine:

Kooskõlas määruse artikliga 5

Jah

| Abi number | XT 94/04 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Tšehhi Vabariik |
| Piirkond | NUTS III — Jihomoravský maakond, Zlínský maakond, Moravskoslezský maakond |
| Abikava nimetus või üksiktoetust saava ettevõtte nimi | INTERREG IIIA Tšehhi Vabariik — Slovakkia |
| Õiguslik alus | Usnesení vlády ČR č. 432/2004 ze dne 5. května 2004 k programu Iniciativy Společenství INTERREG IIIA České republiky a Polska, Slovenska, Rakouska, Bavorska a Saska |
| Kavas ette nähtud aastased kulud või ettevõttele antud üksiktoetuse üldsumma | Abikava | Aastane kogusumma | 0,274860 miljonit EUR |
| Garanteeritud laenud | |
| Üksiktoetus | Toetuse kogusumma | |
| Garanteeritud laenud | |
| Abi ülemmäär | Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–7 | Jah | |
| Rakendamise kuupäev | Alates 28.10.2004 |
| Abikava või üksiktoetuse kestus | Kuni 31.12. 2006 |
| Abi eesmärk | Üldkoolitus | Jah |
| Erikoolitus | |
| Asjaomased majandusharud | Kõik koolitusabikõlblikud majandusharud | Jah |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Nimi:
  Ministerstvo pro místní rozvoj ČR |
| Aadress:





  Staroměstské nám. 6 |
| CZ-110 15 Praha 1 |

Abi number

XT 94/04

Liikmesriik

Tšehhi Vabariik

Piirkond

NUTS III — Jihomoravský maakond, Zlínský maakond, Moravskoslezský maakond

Abikava nimetus või üksiktoetust saava ettevõtte nimi

INTERREG IIIA Tšehhi Vabariik — Slovakkia

Õiguslik alus

Usnesení vlády ČR č. 432/2004 ze dne 5. května 2004 k programu Iniciativy Společenství INTERREG IIIA České republiky a Polska, Slovenska, Rakouska, Bavorska a Saska

Kavas ette nähtud aastased kulud või ettevõttele antud üksiktoetuse üldsumma

Abikava

Aastane kogusumma

0,274860 miljonit EUR

Garanteeritud laenud

Üksiktoetus

Toetuse kogusumma

Garanteeritud laenud

Abi ülemmäär

Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–7

Jah

Rakendamise kuupäev

Alates 28.10.2004

Abikava või üksiktoetuse kestus

Kuni 31.12. 2006

Abi eesmärk

Üldkoolitus

Jah

Erikoolitus

Asjaomased majandusharud

Kõik koolitusabikõlblikud majandusharud

Jah

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Nimi:

Ministerstvo pro místní rozvoj ČR

Aadress:

Staroměstské nám. 6

CZ-110 15 Praha 1

Suurte üksiktoetuste andmine

Kooskõlas määruse artikliga 5

Jah

| Abi nr | XT 6/05 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Ühendkuningriik |
| Piirkond | West Wales & the Valleys eesmärgile 1 vastav piirkond |
| Toetuskava nimetus või üksikabi saava ettevõtte nimi | The Merthyr Tydfil Institute for the Blind |
| Õiguslik alus | Industrial Development Act 1982 |
| Kava kohaselt planeeritud aastakulutus või ettevõttele antava üksikabi kogusumma | Toetuskava | Aastane üldsumma | |
| Tagatud laenud | |
| Üksikabi | Abi üldsumma | 65 014 GBP |
| Tagatud laenud | |
| Abi maksimaalne osatähtsus | Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2-7 | Jah | |
| Rakendamise kuupäev | Alates 6.1.2005 |
| Kava või üksiktoetuse kestus | Kuni 31.12.2006
  NB! Nagu ülalpool märgitud, anti toetus üle enne 31. detsembrit 2006. Selle kohustuse maksed võivad (kooskõlas N+2) jätkuda kuni 1. septembrini 2007 |
| Abi eesmärk | Üldine väljaõpe | Jah |
| Eriväljaõpe | Ei |
| Asjaomased majandussektorid | Kõik väljaõppeabi-kõlblikud sektorid | Ei |
| Piiratud konkreetsed sektorid | Jah |
| Muu tootmine (sise- ja välimööbel) | Jah |
| Abiandva asutuse nimetus ja aadress | Nimetus:
  Welsh European Funding Office |
| Aadress:





  Cwm Cynon Business Park |
| Mountain Ash CF45 4ER |
| United Kingdom |

Abi nr

XT 6/05

Liikmesriik

Ühendkuningriik

Piirkond

West Wales & the Valleys eesmärgile 1 vastav piirkond

Toetuskava nimetus või üksikabi saava ettevõtte nimi

The Merthyr Tydfil Institute for the Blind

Õiguslik alus

Industrial Development Act 1982

Kava kohaselt planeeritud aastakulutus või ettevõttele antava üksikabi kogusumma

Toetuskava

Aastane üldsumma

Tagatud laenud

Üksikabi

Abi üldsumma

65 014 GBP

Tagatud laenud

Abi maksimaalne osatähtsus

Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2-7

Jah

Rakendamise kuupäev

Alates 6.1.2005

Kava või üksiktoetuse kestus

Kuni 31.12.2006

NB! Nagu ülalpool märgitud, anti toetus üle enne 31. detsembrit 2006. Selle kohustuse maksed võivad (kooskõlas N+2) jätkuda kuni 1. septembrini 2007

Abi eesmärk

Üldine väljaõpe

Jah

Eriväljaõpe

Ei

Asjaomased majandussektorid

Kõik väljaõppeabi-kõlblikud sektorid

Ei

Piiratud konkreetsed sektorid

Jah

Muu tootmine (sise- ja välimööbel)

Jah

Abiandva asutuse nimetus ja aadress

Nimetus:

Welsh European Funding Office

Aadress:

Cwm Cynon Business Park

Mountain Ash CF45 4ER

United Kingdom

Suured üksiktoetused

Kooskõlas määruse artikliga 5

Jah

| Abi number | XT 45/05 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Ühendkuningriik |
| Piirkond | Kogu Ühendkuningriik |
| Abikava nimetus või üksiktoetust saava ettevõtte nimi | Bioenergia infrastruktuuri kava |
| Õiguslik alus | Environmental Protection Act 1990 (UK legislation) |
| Kavas ettenähtud aastased kulud või ettevõttele antud üksiktoetuse üldsumma | Abikava | Aastane üldsumma | 5,1 miljonit EUR |
| Tagatud laenud | |
| Üksikabi | Abi üldsumma | |
| Tagatud laenud | |
| Abi ülemmäär | Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 | Jah | |
| Rakendamise kuupäev | Alates 29.7.2005 |
| Kava või üksiktoetuse kestus | Kuni 31.12.2006 |
| Abi eesmärk | Üldkoolitus | Ei |
| Erikoolitus | Jah |
| Asjaomased majandussektorid | Kõik majandusharud, kus tohib koolitusabi anda | Ei |
| Ainult teatavad majandusharud | Jah |
| – | Põllumajandus |

Abi number

XT 45/05

Liikmesriik

Ühendkuningriik

Piirkond

Kogu Ühendkuningriik

Abikava nimetus või üksiktoetust saava ettevõtte nimi

Bioenergia infrastruktuuri kava

Õiguslik alus

Environmental Protection Act 1990 (UK legislation)

Kavas ettenähtud aastased kulud või ettevõttele antud üksiktoetuse üldsumma

Abikava

Aastane üldsumma

5,1 miljonit EUR

Tagatud laenud

Üksikabi

Abi üldsumma

Tagatud laenud

Abi ülemmäär

Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6

Jah

Rakendamise kuupäev

Alates 29.7.2005

Kava või üksiktoetuse kestus

Kuni 31.12.2006

Abi eesmärk

Üldkoolitus

Ei

Erikoolitus

Jah

Asjaomased majandussektorid

Kõik majandusharud, kus tohib koolitusabi anda

Ei

Ainult teatavad majandusharud

Jah

–

Põllumajandus

Jah

Muu tootmine

Jah

Muud teenused

Jah

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

Nimi:

Department for Environment, Food and Rural Affairs

Aadress:

| Katherine Donne |
| --- |
| Crops for Energy Branch, Area 5A |
| Ergon House |
| Horseferry Road |
| London SWIP 2AL |
| United Kingdom |

Katherine Donne

Crops for Energy Branch, Area 5A

Ergon House

Horseferry Road

London SWIP 2AL

United Kingdom

Suurte üksiktoetuste andmine

Kooskõlas määruse artikliga 5.

Meede välistab abi andmise või nõuab komisjoni eelnevat teavitamist abi andmisest, kui ühe äriühingu ühele koolitusprojektile antava abi suurus ületab 1 miljon EUR

Jah

| Abi nr | XT 60/05 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Ühendkuningriik |
| Piirkond | Loode |
| Abikava nimetus või üksikabi saava ettevõtte nimi | Greater Merseyside Learning & Skills Council
  Merseyside LSC ettepanekud koolitusse investeerimiseks 2005.–2008. aasta “Prioriteet 1” kava raames. (Meetmed 4 ja 12) |
| Õiguslik alus | Learning and Skills Act 2000, Employment Act 1973, Section 2(1) and 2(2) as substantiated by Section 25 of the Employment and Training Act 1998 |
| Kavas ettenähtud aastased kulud või ettevõttele antud üksiktoetuse üldsumma | Toetuskava | Aastane üldsumma | 20 miljonit GBP |
| Tagatud laenud | |
| Üksikabi | Abi üldsumma | |
| Tagatud laenud | |
| Abi maksimaalne osatähtsus | Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–7 | Jah | |
| Rakendamise kuupäev | Alates 1.4.2005 |
| Kava või üksiktoetuse kestus | Kuni 31.12.2006 (projekt lõpeb 31.7.2008) |
| Abi eesmärk | Üldkoolitus | Jah |
| Erikoolitus | |
| Asjaomased majandusharud | Kõik majandusharud, kus tohib koolitusabi anda | Jah |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Nimi:
  Government Office for the North West (GONW) |
| Aadress:





  Cunard Building, |
| Pier Head, Water Street |
| Liverpool, L3 1QB |
| United Kingdom |

Abi nr

XT 60/05

Liikmesriik

Ühendkuningriik

Piirkond

Loode

Abikava nimetus või üksikabi saava ettevõtte nimi

Greater Merseyside Learning & Skills Council

Merseyside LSC ettepanekud koolitusse investeerimiseks 2005.–2008. aasta “Prioriteet 1” kava raames. (Meetmed 4 ja 12)

Õiguslik alus

Learning and Skills Act 2000, Employment Act 1973, Section 2(1) and 2(2) as substantiated by Section 25 of the Employment and Training Act 1998

Kavas ettenähtud aastased kulud või ettevõttele antud üksiktoetuse üldsumma

Toetuskava

Aastane üldsumma

20 miljonit GBP

Tagatud laenud

Üksikabi

Abi üldsumma

Tagatud laenud

Abi maksimaalne osatähtsus

Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–7

Jah

Rakendamise kuupäev

Alates 1.4.2005

Kava või üksiktoetuse kestus

Kuni 31.12.2006 (projekt lõpeb 31.7.2008)

Abi eesmärk

Üldkoolitus

Jah

Erikoolitus

Asjaomased majandusharud

Kõik majandusharud, kus tohib koolitusabi anda

Jah

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Nimi:

Government Office for the North West (GONW)

Aadress:

Cunard Building,

Pier Head, Water Street

Liverpool, L3 1QB

United Kingdom

Suurte üksiktoetuste andmine

Kooskõlas määruse artikliga 5

Jah

---

| 5.4.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 82/71 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 82/71

---

RIIGIABI — ITAALIA

Riigiabi nr C 34/2005 (ex N 113/2005) — Legge Regionale nr 17/2004 art. 60 — Regione Sicilia

Kutse märkuste esitamiseks Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 88 lõige 2 kohaselt

(2006/C 82/19)

(EMPs kohaldatav tekst)

Käesolevale kokkuvõttele lisatud autentses keeles 21. september 2005 kirjas teavitas komisjon Itaaliat oma otsusest algatada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikega 2 ettenähtud menetlus seoses eespool nimetatud meetmetega.

Huvitatud isikud võivad esitada oma märkused meetmete kohta, mille suhtes komisjon alustab menetluse, ühe kuu jooksul alates käesoleva kokkuvõtte ja sellele järgneva kirja avaldamisest järgmisel aadressil:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Directorate State Aid I |
| B-1049 Brussels |
| Faks: (32-2) 296 12 42. |

European Commission

Directorate-General for Competition

Directorate State Aid I

B-1049 Brussels

Faks: (32-2) 296 12 42.

Märkused edastatakse Itaaliale. Märkuseid esitav huvitatud pool võib taotleda kirjalikult, et tema andmeid ei avaldataks, esitades taotluse põhjused.

KOKKUVÕTE

MEETME KIRJELDUS

28. detsembri 2004. aasta Legge Regionale n.17 (LR 17/2004) artikli 60 lõikes 1 nähakse ette Itaalia tsiviilkoodeksis määratletud kooperatiividele (täpsemalt “società cooperative a mutualità prevalente”) IRAPi vähendamist 2005. aastal 1 %, 2006. aastal 0,75 % ning 2007. aastal 0,5 %. Sama artikli lõikes 2 laiendatakse seda soodustust kuninglikus dekreedis nr 773/1931 määratletud turvateenuseid pakkuvatele äriühingutele. Need vähendused on otsustanud teha Sitsiilia piirkond, kasutades igale Itaalia piirkonnale antud IRAPi kohandamise õigust. Itaalia ametiasutused prognoosivad, et kõnealuse artikli 60 mõju eelarvele on perioodil 2005–2007 umbes 2 miljonit eurot.

HINNANG MEETMELE

Komisjoni arvates tundub, et eespool kirjeldatud eelised vastavad EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kõigile asjaomastele tingimustele.

Meede paistab andvat abisaajaile kolme aasta jooksul majandusliku eelise IRAPi vähendamise kujul. See eelis paistab olevat ka valikuline, sest piirdub kooperatiivide ja turvateenuseid pakkuvate äriühingutega. Lisaks saab soodustuse tegijaks pidada riiki, sest tegemist on maksutuludest loobumisega Sitsiilia valitsuse poolt.

Pealegi tundub tõenäoline, et meede moonutab konkurentsi ja liikmesriikidevahelist kaubandust, sest kasusaajad — olgu kooperatiivid või turvateenuseid pakkuvad äriühingud — konkureerivad teiste ettevõtjatega konkurentsile avatud turgudel. Muidugi võib kooperatiive olla igas suuruses ning nad võivad vastavalt Itaalia ametiasutuste esitistele tegutseda igas sektoris ja seetõttu nad konkureerivad teiste ettevõtjatega konkurentsile avatud turgudel. Analoogselt, ehkki Itaalia ametiasutused vaidlevad oma esitistes, et turvateenuseid ei pakuta tavaliselt väljaspool turvateenuseid pakkuvate äriühingute asukohapiirkonda, arvab komisjon menetluse praeguses etapis, et Itaalia ametiasutused ei andnud piisavalt teavet tõestamaks, et üleriigilisel tasandil ei ole olnud konkurentsi kõigi turvateenuseid osutavate äriühingute poolt pakutavate teenuste osas, ning et kaubandust ja konkurentsi ei ole mõjutatud.

Komisjonil on kahtlusi, kas kooperatiividele ja turvateenuseid pakkuvatele äriettevõtetele antav riigiabi on kooskõlas ühisturuga. Menetluse praeguses etapis tundub, et EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikes 2 ning artikli 87 lõike 3 punktides b), c) ja d) ettenähtud erandeid ei saa kõnealuse meetme suhtes kohaldada. Itaalia ametiasutused on esitanud vastuväiteid näitamaks, et EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis a) sätestatud erand, mille alusel võib riiklikku tegevusabi pidada kokkusobivaks ühisturuga, on käesoleva juhtumi puhul kohaldatav, sest Sitsiilia vastab selle erandi tingimustele.

Kuid komisjon märgib, et meedet kui abi tuleb pidada riiklikuks tegevusabiks, sest antav maksusoodustus ei ole seotud konkreetsete investeeringute, töökohtade loomise ega eriprojektidega, vaid on tasude vähendamine, mida ettevõte tavaliselt maksab seoses oma tegevusega — käesoleval juhul on tegemist IRAPi maksukohustusega. Vastavalt kujunenud tavale leiab komisjon, et tegevusabi on tavaliselt keelatud. Sellist abi võib anda erandkorral, kui i) seda õigustab panus piirkondlikku arengusse ja abi laad ning ii) see on proportsionaalne ebasoodsa seisundiga, mida abiga püütakse leevendada. Liikmesriigi ülesandeks on tõendada selliste ebasoodsate tingimuste olemasolu ja hinnata nende tähtsust.

Menetluse praeguses etapis komisjon kahtleb, et liikmesriik on tõendanud püsivate ebasoodsate tingimuste olemasolu ja hinnanud nende tähtsust. Igal juhul märgib komisjon, et seni esitatud teave ei võimalda komisjonil kontrollida, kas kõnealune abi on õigustatud panusega piirkondlikku arengusse ja kas antava abi suurus on proportsionaalne ebasoodsa seisundiga, mida sellega püütakse leevendada.

Kuna menetluse praeguses etapis tundub, et meede kui abi ei vasta ühelegi asutamislepingus sätestatud erandile, on komisjonil seoses nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 [nüüd 88] kohaldamiseks) artiklis 6 sätestatud esialgse hinnangu andmisega kahtlusi meetme kokkusobivuse osas ühisturuga.

Arvestades komisjoni kahtlusi abi vastavuses EÜ asutamislepingule, teeb komisjon ettepaneku algatada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud ametlik uurimismenetlus.

KIRJA TEKST

“Con la presente la Commissione si pregia informare l'Italia che, dopo aver esaminato le informazioni fornite dalle autorità italiane in merito alla misura menzionata in oggetto, ha deciso di avviare il procedimento di cui all'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE.

PROCEDIMENTO

| 1) | Con lettera del 9 marzo 2005 (A/2484), le autorità italiane hanno notificato l'articolo 60 della legge regionale 28 dicembre 2004, n. 17 (denominata nel prosieguo “LR 17/2004”). Con lettere del 29 marzo 2005 (D/52385) e del 10 giugno 2005 (D/54467), la Commissione ha chiesto ulteriori informazioni alle autorità italiane. Queste ultime hanno risposto con lettera del 18 maggio 2005 (A/34055), a seguito di un sollecito della Commissione del 27 aprile 2005 (D/53374), e con lettere del 12 luglio 2005 (A/35835) e del 14 luglio 2005 (A/35958). |
| --- | --- |

1)

Con lettera del 9 marzo 2005 (A/2484), le autorità italiane hanno notificato l'articolo 60 della legge regionale 28 dicembre 2004, n. 17 (denominata nel prosieguo “LR 17/2004”). Con lettere del 29 marzo 2005 (D/52385) e del 10 giugno 2005 (D/54467), la Commissione ha chiesto ulteriori informazioni alle autorità italiane. Queste ultime hanno risposto con lettera del 18 maggio 2005 (A/34055), a seguito di un sollecito della Commissione del 27 aprile 2005 (D/53374), e con lettere del 12 luglio 2005 (A/35835) e del 14 luglio 2005 (A/35958).

| 2) | La LR 17/2004 è entrata in vigore il 29 dicembre 2004, ma l'articolo 60 dispone che, fino all'autorizzazione da parte della Commissione europea, la misura è soggetta al regolamento de minimis
   (1). |
| --- | --- |

2)

La LR 17/2004 è entrata in vigore il 29 dicembre 2004, ma l'articolo 60 dispone che, fino all'autorizzazione da parte della Commissione europea, la misura è soggetta al regolamento de minimis
   (1).

1.   DESCRIZIONE DETTAGLIATA DELLA MISURA

| 3) | Secondo le autorità italiane, la misura mira ad incentivare la creazione di nuove imprese e a ridurre il gap esistente tra le imprese operanti in Sicilia e le imprese situate in altre regioni italiane. |
| --- | --- |

3)

Secondo le autorità italiane, la misura mira ad incentivare la creazione di nuove imprese e a ridurre il gap esistente tra le imprese operanti in Sicilia e le imprese situate in altre regioni italiane.

| 4) | Inoltre, la misura in questione è finalizzata ad aumentare le prospettive di investimento in Sicilia attraverso il miglioramento degli standard di sicurezza e la prevenzione del crimine. |
| --- | --- |

4)

Inoltre, la misura in questione è finalizzata ad aumentare le prospettive di investimento in Sicilia attraverso il miglioramento degli standard di sicurezza e la prevenzione del crimine.

| 5) | L'articolo 60, comma 1 della LR 17/2004 prevede una riduzione dell'aliquota dell'IRAP dell'1 % nel 2005, dello 0,75 % nel 2006 e dello 0,5 % nel 2007 per le cooperative (più precisamente per le “società cooperative a mutualità prevalente”) quali definite nel Codice civile italiano (2). |
| --- | --- |

5)

L'articolo 60, comma 1 della LR 17/2004 prevede una riduzione dell'aliquota dell'IRAP dell'1 % nel 2005, dello 0,75 % nel 2006 e dello 0,5 % nel 2007 per le cooperative (più precisamente per le “società cooperative a mutualità prevalente”) quali definite nel Codice civile italiano (2).

| 6) | Il comma 2 dello stesso articolo estende lo stesso beneficio agli istituti esercenti attività di vigilanza privata quali definiti nel Regio decreto 18 giugno 1931, n. 773, che definisce le condizioni alle quali enti e privati possono essere autorizzati dal prefetto a prestare servizi di vigilanza o custodia di proprietà mobiliari od immobiliari e servizi di investigazione privata (3). |
| --- | --- |

6)

Il comma 2 dello stesso articolo estende lo stesso beneficio agli istituti esercenti attività di vigilanza privata quali definiti nel Regio decreto 18 giugno 1931, n. 773, che definisce le condizioni alle quali enti e privati possono essere autorizzati dal prefetto a prestare servizi di vigilanza o custodia di proprietà mobiliari od immobiliari e servizi di investigazione privata (3).

| 7) | L'IRAP è stata istituita con il decreto legislativo 15 dicembre 1997, n. 446 (in appresso LD 446/97) con l'intento di fornire alle autorità regionali la fonte di reddito necessaria per finanziare l'esercizio autonomo dei poteri loro devoluti. Le principali caratteristiche dell'IRAP possono essere così riassunte:






  i) | soggetti passivi dell'IRAP sono persone fisiche, società ed enti che svolgono un'attività diretta alla produzione o allo scambio di beni ovvero alla prestazione di servizi; |
| --- | --- | --- |

7)

L'IRAP è stata istituita con il decreto legislativo 15 dicembre 1997, n. 446 (in appresso LD 446/97) con l'intento di fornire alle autorità regionali la fonte di reddito necessaria per finanziare l'esercizio autonomo dei poteri loro devoluti. Le principali caratteristiche dell'IRAP possono essere così riassunte:

i)

soggetti passivi dell'IRAP sono persone fisiche, società ed enti che svolgono un'attività diretta alla produzione o allo scambio di beni ovvero alla prestazione di servizi;

| ii) | l'imposta si applica sul valore della produzione netta derivante dall'attività esercitata nel territorio della regione. Di norma, per le imprese commerciali, tale valore è determinato dalla differenza, risultante nel conto economico, tra la somma dei ricavi, dei proventi e degli altri componenti reddituali classificabili nelle voci del valore della produzione, esclusi i proventi di operazioni finanziarie straordinarie, e la somma dei costi di produzione, esclusi i costi finanziari e le spese per il personale (4); |
| --- | --- |

ii)

l'imposta si applica sul valore della produzione netta derivante dall'attività esercitata nel territorio della regione. Di norma, per le imprese commerciali, tale valore è determinato dalla differenza, risultante nel conto economico, tra la somma dei ricavi, dei proventi e degli altri componenti reddituali classificabili nelle voci del valore della produzione, esclusi i proventi di operazioni finanziarie straordinarie, e la somma dei costi di produzione, esclusi i costi finanziari e le spese per il personale (4);

| iii) | l'aliquota di base dell'imposta è pari al 4,25 %; |
| --- | --- |

iii)

l'aliquota di base dell'imposta è pari al 4,25 %;

| iv) | l'IRAP è dovuta alla regione nel cui territorio è realizzato il valore della produzione netta e tutte le regioni hanno facoltà di maggiorare o ridurre l'aliquota di base fino ad un massimo di un punto percentuale e di differenziare l'aggiustamento per settore di attività. |
| --- | --- |

iv)

l'IRAP è dovuta alla regione nel cui territorio è realizzato il valore della produzione netta e tutte le regioni hanno facoltà di maggiorare o ridurre l'aliquota di base fino ad un massimo di un punto percentuale e di differenziare l'aggiustamento per settore di attività.

| 8) | Le riduzioni dell'aliquota dell'IRAP di cui all'articolo 60, commi 1 e 2, della LR 17/2004 sono state decise dalle autorità regionali siciliane in virtù della facoltà di modificare l'aliquota, riconosciuta a qualsiasi regione italiana. |
| --- | --- |

8)

Le riduzioni dell'aliquota dell'IRAP di cui all'articolo 60, commi 1 e 2, della LR 17/2004 sono state decise dalle autorità regionali siciliane in virtù della facoltà di modificare l'aliquota, riconosciuta a qualsiasi regione italiana.

| 9) | I beneficiari applicheranno la riduzione automaticamente al momento del pagamento dell'IRAP. |
| --- | --- |

9)

I beneficiari applicheranno la riduzione automaticamente al momento del pagamento dell'IRAP.

| 10) | Le autorità italiane stimano che l'articolo 60 avrà un impatto sul bilancio quantificabile in circa 2 milioni di EUR per l'intero periodo 2005-2007. |
| --- | --- |

10)

Le autorità italiane stimano che l'articolo 60 avrà un impatto sul bilancio quantificabile in circa 2 milioni di EUR per l'intero periodo 2005-2007.

| 11) | Infine occorre notare che dinanzi alla Corte di giustizia (5) è pendente una causa riguardante la compatibilità dell'IRAP con l'articolo 33, paragrafo 1, della sesta direttiva 77/388/CE del Consiglio, del 17 maggio 1977. In base alle conclusioni dell'avvocato generale del 17 marzo 2005, un'imposta nazionale come l'IRAP si configura come un'imposta sul fatturato, in quanto tale vietata dall'articolo 33, paragrafo 1, della sesta direttiva. Tale causa potrebbe ovviamente avere conseguenze per la misura descritta nel presente documento qualora la Corte stabilisse che l'IRAP non è conforme al diritto comunitario. |
| --- | --- |

11)

Infine occorre notare che dinanzi alla Corte di giustizia (5) è pendente una causa riguardante la compatibilità dell'IRAP con l'articolo 33, paragrafo 1, della sesta direttiva 77/388/CE del Consiglio, del 17 maggio 1977. In base alle conclusioni dell'avvocato generale del 17 marzo 2005, un'imposta nazionale come l'IRAP si configura come un'imposta sul fatturato, in quanto tale vietata dall'articolo 33, paragrafo 1, della sesta direttiva. Tale causa potrebbe ovviamente avere conseguenze per la misura descritta nel presente documento qualora la Corte stabilisse che l'IRAP non è conforme al diritto comunitario.

2.   VALUTAZIONE DELLA MISURA

Aiuti di Stato ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1 del trattato CE

| 12) | Per accertare se, nel caso di specie, la misura costituisca un aiuto ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1 del trattato CE, la Commissione deve valutare se essa favorisca talune imprese o talune produzioni, conferendo un vantaggio di natura economica, se tale vantaggio falsi o minacci di falsare la concorrenza, se esso sia concesso mediante risorse statali e se sia atto ad incidere sugli scambi tra Stati membri. |
| --- | --- |

12)

Per accertare se, nel caso di specie, la misura costituisca un aiuto ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1 del trattato CE, la Commissione deve valutare se essa favorisca talune imprese o talune produzioni, conferendo un vantaggio di natura economica, se tale vantaggio falsi o minacci di falsare la concorrenza, se esso sia concesso mediante risorse statali e se sia atto ad incidere sugli scambi tra Stati membri.

Vantaggio economico

| 13) | La Commissione ritiene che la misura sembra conferire ai beneficiari un vantaggio economico consistente nella riduzione dell'IRAP pagata dai beneficiari per un importo corrispondente all'1 %, allo 0,75 % ed allo 0,5 % del valore della produzione netta dell'impresa, quale definito sopra. |
| --- | --- |

13)

La Commissione ritiene che la misura sembra conferire ai beneficiari un vantaggio economico consistente nella riduzione dell'IRAP pagata dai beneficiari per un importo corrispondente all'1 %, allo 0,75 % ed allo 0,5 % del valore della produzione netta dell'impresa, quale definito sopra.

| 14) | L'abbattimento del carico fiscale effettivo consente alle imprese beneficiarie di avvalersi di una riduzione dell'imposta dovuta, che si traduce in un vantaggio finanziario di cui le predette imprese beneficiano immediatamente negli anni in cui la riduzione viene applicata. |
| --- | --- |

14)

L'abbattimento del carico fiscale effettivo consente alle imprese beneficiarie di avvalersi di una riduzione dell'imposta dovuta, che si traduce in un vantaggio finanziario di cui le predette imprese beneficiano immediatamente negli anni in cui la riduzione viene applicata.

Favorire talune imprese o attività economiche

| 15) | I vantaggi di cui sopra sembrano favorire talune imprese per una serie di ragioni. |
| --- | --- |

15)

I vantaggi di cui sopra sembrano favorire talune imprese per una serie di ragioni.

Comma 1

| 16) | La Commissione osserva che il comma 1 sembra avere carattere selettivo, in quanto il vantaggio che comporta è riservato esclusivamente alle cooperative siciliane. Pertanto, il comma 1 esclude dai potenziali beneficiari del regime le imprese siciliane operanti in qualsiasi settore, non aventi forma di cooperative. Sebbene talune misure fiscali riguardanti le cooperative possano essere giustificate dalla natura e dalla struttura generale del sistema, in particolare quando è previsto che l'imposta sia riscossa in capo ai soci (6), una simile giustificazione non sembra riscontrarsi nel caso in esame. L'IRAP, quale definita dal legislatore nazionale, si applica nella stessa maniera alle cooperative e ad altri tipi di imprese, cosicché la riduzione dell'aliquota decisa da una particolare regione per talune cooperative può difficilmente essere considerata un elemento intrinseco alla logica del sistema fiscale. |
| --- | --- |

16)

La Commissione osserva che il comma 1 sembra avere carattere selettivo, in quanto il vantaggio che comporta è riservato esclusivamente alle cooperative siciliane. Pertanto, il comma 1 esclude dai potenziali beneficiari del regime le imprese siciliane operanti in qualsiasi settore, non aventi forma di cooperative. Sebbene talune misure fiscali riguardanti le cooperative possano essere giustificate dalla natura e dalla struttura generale del sistema, in particolare quando è previsto che l'imposta sia riscossa in capo ai soci (6), una simile giustificazione non sembra riscontrarsi nel caso in esame. L'IRAP, quale definita dal legislatore nazionale, si applica nella stessa maniera alle cooperative e ad altri tipi di imprese, cosicché la riduzione dell'aliquota decisa da una particolare regione per talune cooperative può difficilmente essere considerata un elemento intrinseco alla logica del sistema fiscale.

Comma 2

| 17) | La Commissione osserva che il comma 2 sembra fornire un vantaggio selettivo per le ragioni seguenti. Innanzitutto, le misure sembrano favorire l'attività economica consistente nella prestazione di servizi di vigilanza. Conformemente ad una giurisprudenza consolidata (7), ciò equivarrebbe ad una misura selettiva che favorisce l'attività di cui sopra, poiché non è rivolta alle imprese operanti in altri settori. |
| --- | --- |

17)

La Commissione osserva che il comma 2 sembra fornire un vantaggio selettivo per le ragioni seguenti. Innanzitutto, le misure sembrano favorire l'attività economica consistente nella prestazione di servizi di vigilanza. Conformemente ad una giurisprudenza consolidata (7), ciò equivarrebbe ad una misura selettiva che favorisce l'attività di cui sopra, poiché non è rivolta alle imprese operanti in altri settori.

| 18) | In secondo luogo, le imprese di vigilanza offrono i servizi seguenti: i) deposito temporaneo di valori e trasporto e scorta di beni e persone; ii) vigilanza sulle proprietà; iii) gestione di impianti specializzati per l'archiviazione e iv) produzione di apparecchi e sistemi di sicurezza. La Commissione ritiene che parte di questi servizi possa essere prestata da imprese che non siano istituti esercenti attività di vigilanza privata ai sensi del Regio decreto n. 773/1931. |
| --- | --- |

18)

In secondo luogo, le imprese di vigilanza offrono i servizi seguenti: i) deposito temporaneo di valori e trasporto e scorta di beni e persone; ii) vigilanza sulle proprietà; iii) gestione di impianti specializzati per l'archiviazione e iv) produzione di apparecchi e sistemi di sicurezza. La Commissione ritiene che parte di questi servizi possa essere prestata da imprese che non siano istituti esercenti attività di vigilanza privata ai sensi del Regio decreto n. 773/1931.

| 19) | Poiché le autorità italiane non hanno fornito alcuna informazione in proposito, nella fase attuale del procedimento, la Commissione ritiene che questa distinzione sembra porre le altre imprese operanti in almeno uno dei sottosettori di cui sopra in una posizione svantaggiata rispetto agli istituti esercenti attività di vigilanza privata quali definiti nel Regio decreto n. 773/1931. |
| --- | --- |

19)

Poiché le autorità italiane non hanno fornito alcuna informazione in proposito, nella fase attuale del procedimento, la Commissione ritiene che questa distinzione sembra porre le altre imprese operanti in almeno uno dei sottosettori di cui sopra in una posizione svantaggiata rispetto agli istituti esercenti attività di vigilanza privata quali definiti nel Regio decreto n. 773/1931.

Distorsione della concorrenza ed incidenza sugli scambi tra gli Stati membri

| 20) | Secondo una giurisprudenza consolidata (8), perché una misura falsi la concorrenza è sufficiente che il destinatario dell'aiuto sia in concorrenza con altre imprese su mercati aperti alla concorrenza. |
| --- | --- |

20)

Secondo una giurisprudenza consolidata (8), perché una misura falsi la concorrenza è sufficiente che il destinatario dell'aiuto sia in concorrenza con altre imprese su mercati aperti alla concorrenza.

| 21) | La Commissione osserva che le misure di cui ai commi 1 e 2 sembrano falsare la concorrenza ed incidere sugli scambi tra Stati membri, in quanto il loro effetto è liberare i beneficiari da un onere al quale sarebbero altrimenti soggetti. |
| --- | --- |

21)

La Commissione osserva che le misure di cui ai commi 1 e 2 sembrano falsare la concorrenza ed incidere sugli scambi tra Stati membri, in quanto il loro effetto è liberare i beneficiari da un onere al quale sarebbero altrimenti soggetti.

| 22) | Nella fattispecie, secondo le informazioni trasmesse dalle autorità italiane, i beneficiari sono cooperative (comma 1) di tutte le dimensioni, operanti in tutti i settori. Giacché le cooperative competono con altre imprese in mercati aperti alla concorrenza, il comma 1 è atto a falsare la concorrenza e ad incidere sugli scambi, secondo quanto sancito da una giurisprudenza consolidata. |
| --- | --- |

22)

Nella fattispecie, secondo le informazioni trasmesse dalle autorità italiane, i beneficiari sono cooperative (comma 1) di tutte le dimensioni, operanti in tutti i settori. Giacché le cooperative competono con altre imprese in mercati aperti alla concorrenza, il comma 1 è atto a falsare la concorrenza e ad incidere sugli scambi, secondo quanto sancito da una giurisprudenza consolidata.

| 23) | Analogamente la Commissione ritiene che la misura di cui al comma 2 sembra falsare la concorrenza ed incidere sugli scambi tra gli Stati membri. Sebbene, nelle informazioni trasmesse, le autorità italiane sostengano che di norma i servizi di vigilanza non sono prestati al di fuori del territorio nel quale le imprese di vigilanza sono stabilite e che queste imprese devono ottenere una particolare licenza per esercitare le loro attività, la Commissione considera che, in questa fase del procedimento, le autorità italiane non hanno fornito informazioni sufficienti per dimostrare che per i quattro servizi di cui sopra prestati da imprese di vigilanza non vi sia una concorrenza tra Stati membri e che la misura non incida sugli scambi e sulla concorrenza. |
| --- | --- |

23)

Analogamente la Commissione ritiene che la misura di cui al comma 2 sembra falsare la concorrenza ed incidere sugli scambi tra gli Stati membri. Sebbene, nelle informazioni trasmesse, le autorità italiane sostengano che di norma i servizi di vigilanza non sono prestati al di fuori del territorio nel quale le imprese di vigilanza sono stabilite e che queste imprese devono ottenere una particolare licenza per esercitare le loro attività, la Commissione considera che, in questa fase del procedimento, le autorità italiane non hanno fornito informazioni sufficienti per dimostrare che per i quattro servizi di cui sopra prestati da imprese di vigilanza non vi sia una concorrenza tra Stati membri e che la misura non incida sugli scambi e sulla concorrenza.

Presenza di risorse statali

| 24) | La misura implica l'uso di risorse statali nella forma di una perdita di gettito fiscale da parte della Regione Sicilia; tale perdita è pari all'importo della riduzione delle imposte dovute dalle imprese beneficiarie di cui ai punti precedenti. |
| --- | --- |

24)

La misura implica l'uso di risorse statali nella forma di una perdita di gettito fiscale da parte della Regione Sicilia; tale perdita è pari all'importo della riduzione delle imposte dovute dalle imprese beneficiarie di cui ai punti precedenti.

Compatibilità

| 25) | La Commissione nutre dubbi sul fatto che l'aiuto di Stato sia compatibile con il mercato unico. Le autorità italiane hanno presentato alcuni argomenti volti a dimostrare che, nel caso di specie, si applicherebbe la deroga di cui all'articolo 87, paragrafo 3, lettera a), del trattato CE, per effetto della quale gli aiuti di Stato al funzionamento possono essere considerati compatibili con il mercato comune, essendo la Sicilia una regione ammissibile a tale deroga. Le autorità italiane non hanno tuttavia presentato alcun argomento volto a dimostrare che altre deroghe sarebbero applicabili al caso in oggetto. |
| --- | --- |

25)

La Commissione nutre dubbi sul fatto che l'aiuto di Stato sia compatibile con il mercato unico. Le autorità italiane hanno presentato alcuni argomenti volti a dimostrare che, nel caso di specie, si applicherebbe la deroga di cui all'articolo 87, paragrafo 3, lettera a), del trattato CE, per effetto della quale gli aiuti di Stato al funzionamento possono essere considerati compatibili con il mercato comune, essendo la Sicilia una regione ammissibile a tale deroga. Le autorità italiane non hanno tuttavia presentato alcun argomento volto a dimostrare che altre deroghe sarebbero applicabili al caso in oggetto.

| 26) | Le deroghe previste dall'articolo 87, paragrafo 2, del trattato CE, relative agli aiuti di carattere sociale concessi ai singoli consumatori, agli aiuti destinati a ovviare ai danni arrecati dalle calamità naturali oppure da altri eventi eccezionali e agli aiuti concessi all'economia di determinate regioni della Repubblica federale di Germania, non sembrano applicarsi in questo caso. |
| --- | --- |

26)

Le deroghe previste dall'articolo 87, paragrafo 2, del trattato CE, relative agli aiuti di carattere sociale concessi ai singoli consumatori, agli aiuti destinati a ovviare ai danni arrecati dalle calamità naturali oppure da altri eventi eccezionali e agli aiuti concessi all'economia di determinate regioni della Repubblica federale di Germania, non sembrano applicarsi in questo caso.

| 27) | Analogamente, non sembra possibile considerare che il regime sia destinato a promuovere un progetto di comune interesse europeo o a porre rimedio a un grave turbamento dell'economia dell'Italia, come previsto dall'articolo 87, paragrafo 3, lettera b), del trattato CE. Il regime non è neanche destinato a promuovere la cultura e la conservazione del patrimonio, come previsto dall'articolo 87, paragrafo 3, lettera d), del trattato CE. |
| --- | --- |

27)

Analogamente, non sembra possibile considerare che il regime sia destinato a promuovere un progetto di comune interesse europeo o a porre rimedio a un grave turbamento dell'economia dell'Italia, come previsto dall'articolo 87, paragrafo 3, lettera b), del trattato CE. Il regime non è neanche destinato a promuovere la cultura e la conservazione del patrimonio, come previsto dall'articolo 87, paragrafo 3, lettera d), del trattato CE.

| 28) | Il regime in oggetto deve inoltre essere esaminato alla luce dell'articolo 87, paragrafo 3, lettera c), del trattato CE. Tale articolo dispone che gli aiuti destinati ad agevolare lo sviluppo di talune attività o di talune regioni economiche sono ammessi sempre che non alterino le condizioni degli scambi in misura contraria al comune interesse. La Commissione osserva che le agevolazioni fiscali concesse mediante il regime non sono legate ad investimenti specifici, alla creazione di posti di lavoro o a progetti specifici. Il regime prevede semplicemente una riduzione degli oneri che dovrebbero essere sostenuti normalmente dalle imprese interessate nel corso della loro attività — nella fattispecie il debito IRAP — e deve pertanto essere considerato come un aiuto di Stato al funzionamento, come viene peraltro correttamente riconosciuto dalle autorità italiane nella corrispondenza intercorsa. Anche qualora si constatasse che la misura contribuisce allo sviluppo di determinate attività economiche, conformemente alla sua prassi costante, la Commissione non è in grado di escludere che la sua incidenza sugli scambi intracomunitari possa essere contraria al comune interesse; il regime non prevede del resto che i beneficiari siano tenuti a compensare tali distorsioni. |
| --- | --- |

28)

Il regime in oggetto deve inoltre essere esaminato alla luce dell'articolo 87, paragrafo 3, lettera c), del trattato CE. Tale articolo dispone che gli aiuti destinati ad agevolare lo sviluppo di talune attività o di talune regioni economiche sono ammessi sempre che non alterino le condizioni degli scambi in misura contraria al comune interesse. La Commissione osserva che le agevolazioni fiscali concesse mediante il regime non sono legate ad investimenti specifici, alla creazione di posti di lavoro o a progetti specifici. Il regime prevede semplicemente una riduzione degli oneri che dovrebbero essere sostenuti normalmente dalle imprese interessate nel corso della loro attività — nella fattispecie il debito IRAP — e deve pertanto essere considerato come un aiuto di Stato al funzionamento, come viene peraltro correttamente riconosciuto dalle autorità italiane nella corrispondenza intercorsa. Anche qualora si constatasse che la misura contribuisce allo sviluppo di determinate attività economiche, conformemente alla sua prassi costante, la Commissione non è in grado di escludere che la sua incidenza sugli scambi intracomunitari possa essere contraria al comune interesse; il regime non prevede del resto che i beneficiari siano tenuti a compensare tali distorsioni.

| 29) | Occorre infine esaminare se l'aiuto sia ammissibile alla deroga di cui all'articolo 87, paragrafo 3, lettera a), del trattato CE, che prevede l'autorizzazione degli aiuti destinati a favorire lo sviluppo economico delle regioni ove il tenore di vita sia anormalmente basso oppure si abbia una grave forma di sottoccupazione. |
| --- | --- |

29)

Occorre infine esaminare se l'aiuto sia ammissibile alla deroga di cui all'articolo 87, paragrafo 3, lettera a), del trattato CE, che prevede l'autorizzazione degli aiuti destinati a favorire lo sviluppo economico delle regioni ove il tenore di vita sia anormalmente basso oppure si abbia una grave forma di sottoccupazione.

| 30) | Come già menzionato, le autorità italiane affermano nella loro corrispondenza che la misura in questione costituisce un aiuto al funzionamento. In base ad una prassi consolidata della Commissione, gli aiuti al funzionamento sono di norma vietati. In via eccezionale, però, possono essere concessi aiuti di questo tipo purché i) siano giustificati in funzione del loro contributo allo sviluppo regionale e della loro natura e ii) il loro livello sia proporzionale agli svantaggi che intendono compensare. Spetta allo Stato membro dimostrare l'esistenza degli svantaggi e quantificarne l'importanza (9). |
| --- | --- |

30)

Come già menzionato, le autorità italiane affermano nella loro corrispondenza che la misura in questione costituisce un aiuto al funzionamento. In base ad una prassi consolidata della Commissione, gli aiuti al funzionamento sono di norma vietati. In via eccezionale, però, possono essere concessi aiuti di questo tipo purché i) siano giustificati in funzione del loro contributo allo sviluppo regionale e della loro natura e ii) il loro livello sia proporzionale agli svantaggi che intendono compensare. Spetta allo Stato membro dimostrare l'esistenza degli svantaggi e quantificarne l'importanza (9).

| 31) | Nelle loro osservazioni le autorità italiane hanno argomentato che la misura in questione, che concede un aiuto al funzionamento, sarebbe compatibile con il mercato comune per le ragioni illustrate in appresso. |
| --- | --- |

31)

Nelle loro osservazioni le autorità italiane hanno argomentato che la misura in questione, che concede un aiuto al funzionamento, sarebbe compatibile con il mercato comune per le ragioni illustrate in appresso.

Comma 1

| i) | Il comma 1 contribuirebbe alla creazione di nuove imprese e alla riduzione del gap esistente tra imprese allocate in Sicilia e imprese operanti in altre regioni italiane; |
| --- | --- |

i)

Il comma 1 contribuirebbe alla creazione di nuove imprese e alla riduzione del gap esistente tra imprese allocate in Sicilia e imprese operanti in altre regioni italiane;

| ii) | le imprese siciliane sarebbero strutturalmente svantaggiate perché la Sicilia è una regione insulare ed ultraperiferica, collocata a grande distanza dai centri economici continentali. Inoltre la prevalenza di micro-imprese determinerebbe costi di finanziamento più elevati ed un maggior impiego di risorse umane. Giacché il costo del lavoro e il costo dell'indebitamento costituirebbero gran parte della base imponibile dell'IRAP, le imprese siciliane sarebbero penalizzate; |
| --- | --- |

ii)

le imprese siciliane sarebbero strutturalmente svantaggiate perché la Sicilia è una regione insulare ed ultraperiferica, collocata a grande distanza dai centri economici continentali. Inoltre la prevalenza di micro-imprese determinerebbe costi di finanziamento più elevati ed un maggior impiego di risorse umane. Giacché il costo del lavoro e il costo dell'indebitamento costituirebbero gran parte della base imponibile dell'IRAP, le imprese siciliane sarebbero penalizzate;

| iii) | l'aiuto è limitato nel tempo, ha carattere decrescente ed è proporzionale allo svantaggio che è inteso a compensare. L'argomento avanzato dalle autorità italiane è che la “normale” impresa siciliana, con un fatturato inferiore ai 10 milioni di EUR e meno di dieci dipendenti, operante nel settore industriale, con esclusione delle aziende chimiche e petrolchimiche, nel settore dell'ITC e in quello turistico/alberghiero versi un'imposta IRAP più elevata della “normale” impresa lombarda con caratteristiche comparabili. |
| --- | --- |

iii)

l'aiuto è limitato nel tempo, ha carattere decrescente ed è proporzionale allo svantaggio che è inteso a compensare. L'argomento avanzato dalle autorità italiane è che la “normale” impresa siciliana, con un fatturato inferiore ai 10 milioni di EUR e meno di dieci dipendenti, operante nel settore industriale, con esclusione delle aziende chimiche e petrolchimiche, nel settore dell'ITC e in quello turistico/alberghiero versi un'imposta IRAP più elevata della “normale” impresa lombarda con caratteristiche comparabili.

Comma 2

| i) | Il comma 2 contribuirebbe ad aumentare le prospettive di investimento in Sicilia attraverso il miglioramento degli standard di sicurezza e la prevenzione del crimine; |
| --- | --- |

i)

Il comma 2 contribuirebbe ad aumentare le prospettive di investimento in Sicilia attraverso il miglioramento degli standard di sicurezza e la prevenzione del crimine;

| ii) | il rapporto tra costo del lavoro e valore della produzione netta per le imprese di vigilanza siciliane è in media superiore a quello delle imprese operanti in altre regioni italiane. Ciò è dovuto alla rigidità del mercato del lavoro siciliano, caratterizzato da un basso turnover dei dipendenti. Si dovrebbero inoltre prendere in considerazione gli effetti dei vincoli tariffari che il prefetto può imporre per i servizi del settore (cosiddette “tariffe di legalità”) e la necessità di remunerare la professionalità dei dipendenti del settore. |
| --- | --- |

ii)

il rapporto tra costo del lavoro e valore della produzione netta per le imprese di vigilanza siciliane è in media superiore a quello delle imprese operanti in altre regioni italiane. Ciò è dovuto alla rigidità del mercato del lavoro siciliano, caratterizzato da un basso turnover dei dipendenti. Si dovrebbero inoltre prendere in considerazione gli effetti dei vincoli tariffari che il prefetto può imporre per i servizi del settore (cosiddette “tariffe di legalità”) e la necessità di remunerare la professionalità dei dipendenti del settore.

| iii) | l'aiuto è limitato nel tempo, ha carattere decrescente ed è proporzionale allo svantaggio che è inteso a compensare. L'argomento avanzato dalle autorità italiane è che la normale impresa di servizi di vigilanza siciliana versi un'imposta IRAP più elevata rispetto ad una normale impresa operante in altre regioni italiane. |
| --- | --- |

iii)

l'aiuto è limitato nel tempo, ha carattere decrescente ed è proporzionale allo svantaggio che è inteso a compensare. L'argomento avanzato dalle autorità italiane è che la normale impresa di servizi di vigilanza siciliana versi un'imposta IRAP più elevata rispetto ad una normale impresa operante in altre regioni italiane.

| 32) | Sotto questo profilo, la Commissione osserva che per regioni ultraperiferiche si intendono quelle individuate in un elenco esaustivo di cui alla dichiarazione 26 sulle regioni ultraperiferiche della Comunità, allegata al trattato sull'Unione europea (10), ovvero i dipartimenti francesi d'oltremare, le Azzorre, Madeira e le Isole Canarie. La Sicilia non può essere considerata una regione ultraperiferica. Tuttavia è una regione ammissibile agli aiuti di Stato a norma dell'articolo 87, paragrafo 3, lettera a) del trattato. |
| --- | --- |

32)

Sotto questo profilo, la Commissione osserva che per regioni ultraperiferiche si intendono quelle individuate in un elenco esaustivo di cui alla dichiarazione 26 sulle regioni ultraperiferiche della Comunità, allegata al trattato sull'Unione europea (10), ovvero i dipartimenti francesi d'oltremare, le Azzorre, Madeira e le Isole Canarie. La Sicilia non può essere considerata una regione ultraperiferica. Tuttavia è una regione ammissibile agli aiuti di Stato a norma dell'articolo 87, paragrafo 3, lettera a) del trattato.

| 33) | In secondo luogo, la Commissione osserva quanto segue: |
| --- | --- |

33)

In secondo luogo, la Commissione osserva quanto segue:

Comma 1

| i) | Il collegamento tra l'abbattimento dell'IRAP per tutte le cooperative e la creazione di nuove imprese in Sicilia non è chiaro e le autorità italiane non hanno apportato alcuna spiegazione sotto questo profilo; |
| --- | --- |

i)

Il collegamento tra l'abbattimento dell'IRAP per tutte le cooperative e la creazione di nuove imprese in Sicilia non è chiaro e le autorità italiane non hanno apportato alcuna spiegazione sotto questo profilo;

| ii) | per quanto riguarda l'argomento addotto dalle autorità italiane, in base al quale l'economia siciliana sarebbe penalizzata dalla prevalenza di microimprese e dalle conseguenze che ne derivano, una riduzione dell'IRAP generalizzata per le cooperative di qualsiasi dimensione non sembra risolvere il problema, non essendo essa mirata alle microimprese. Né l'aiuto dovrebbe essere concesso solo alle microcooperative. In secondo luogo, l'aiuto non sembra volto a rimediare ai problemi collegati al carattere insulare della Sicilia, in quanto non presenta alcun rapporto con i costi supplementari legati all'insularità, come i costi di trasporto. Infine, differenze tra le aliquote fiscali effettive, quali quelle rilevate dalle autorità italiane, sembrano verificarsi per tutte le imposte ed essere implicite nella loro natura. Ciò non sembra tuttavia costituire una ragione sufficiente per concedere aiuti di Stato differenziati per tipologie di imprese e, nel caso in esame, le autorità italiane non hanno fornito prove concrete del fatto che le cooperative siano eccessivamente penalizzate da aliquote IRAP effettive elevate; |
| --- | --- |

ii)

per quanto riguarda l'argomento addotto dalle autorità italiane, in base al quale l'economia siciliana sarebbe penalizzata dalla prevalenza di microimprese e dalle conseguenze che ne derivano, una riduzione dell'IRAP generalizzata per le cooperative di qualsiasi dimensione non sembra risolvere il problema, non essendo essa mirata alle microimprese. Né l'aiuto dovrebbe essere concesso solo alle microcooperative. In secondo luogo, l'aiuto non sembra volto a rimediare ai problemi collegati al carattere insulare della Sicilia, in quanto non presenta alcun rapporto con i costi supplementari legati all'insularità, come i costi di trasporto. Infine, differenze tra le aliquote fiscali effettive, quali quelle rilevate dalle autorità italiane, sembrano verificarsi per tutte le imposte ed essere implicite nella loro natura. Ciò non sembra tuttavia costituire una ragione sufficiente per concedere aiuti di Stato differenziati per tipologie di imprese e, nel caso in esame, le autorità italiane non hanno fornito prove concrete del fatto che le cooperative siano eccessivamente penalizzate da aliquote IRAP effettive elevate;

| iii) | ad ogni modo, poiché il comma 1 conferisce aiuti a cooperative di qualsiasi dimensione e settore, l'uso di dati riguardanti solo le imprese con un fatturato inferiore ai 10 milioni di EUR e meno di dieci dipendenti operanti nel settore industriale, con esclusione delle aziende chimiche e petrolchimiche, nel settore dell'ITC e in quello turistico/alberghiero non sembrano poter dimostrare la proporzionalità della misura in questione. |
| --- | --- |

iii)

ad ogni modo, poiché il comma 1 conferisce aiuti a cooperative di qualsiasi dimensione e settore, l'uso di dati riguardanti solo le imprese con un fatturato inferiore ai 10 milioni di EUR e meno di dieci dipendenti operanti nel settore industriale, con esclusione delle aziende chimiche e petrolchimiche, nel settore dell'ITC e in quello turistico/alberghiero non sembrano poter dimostrare la proporzionalità della misura in questione.

Comma 2

| i) | Il legame tra il comma 2 e l'aumento delle prospettive di investimento in Sicilia attraverso il miglioramento degli standard di sicurezza non è chiaro e le autorità italiane non hanno apportato alcuna spiegazione sotto questo profilo; |
| --- | --- |

i)

Il legame tra il comma 2 e l'aumento delle prospettive di investimento in Sicilia attraverso il miglioramento degli standard di sicurezza non è chiaro e le autorità italiane non hanno apportato alcuna spiegazione sotto questo profilo;

| ii) | gli argomenti relativi alla pertinenza dello svantaggio ed alle aliquote fiscali effettive, illustrati al precedente punto ii), valgono, mutatis mutandis, anche per il comma 2. Inoltre, le ragioni del costo del lavoro più elevato per le imprese di servizi di vigilanza siciliane rispetto alle imprese operanti in altre regioni italiane non sono sufficientemente spiegate. Il mercato del lavoro siciliano non sembra presentare caratteristiche tali, rispetto al mercato del lavoro di altre regioni, da giustificare salari più elevati in questo settore. Le autorità italiane non chiariscono del resto neanche l'incidenza delle differenze relative alle “tariffe di legalità” sull'aumento del costo del lavoro in Sicilia. |
| --- | --- |

ii)

gli argomenti relativi alla pertinenza dello svantaggio ed alle aliquote fiscali effettive, illustrati al precedente punto ii), valgono, mutatis mutandis, anche per il comma 2. Inoltre, le ragioni del costo del lavoro più elevato per le imprese di servizi di vigilanza siciliane rispetto alle imprese operanti in altre regioni italiane non sono sufficientemente spiegate. Il mercato del lavoro siciliano non sembra presentare caratteristiche tali, rispetto al mercato del lavoro di altre regioni, da giustificare salari più elevati in questo settore. Le autorità italiane non chiariscono del resto neanche l'incidenza delle differenze relative alle “tariffe di legalità” sull'aumento del costo del lavoro in Sicilia.

| 34) | Pertanto, in questa fase del procedimento, la Commissione nutre dubbi sul fatto che lo Stato membro abbia dimostrato l'esistenza di uno svantaggio pertinente e che ne abbia quantificato l'importanza. In ogni caso la Commissione osserva che le informazioni presentate non le consentono, in questa fase del procedimento, di verificare se l'aiuto in questione sia giustificato dal contributo fornito allo sviluppo regionale e se l'entità dell'aiuto sia proporzionale agli svantaggi che esso intende compensare. |
| --- | --- |

34)

Pertanto, in questa fase del procedimento, la Commissione nutre dubbi sul fatto che lo Stato membro abbia dimostrato l'esistenza di uno svantaggio pertinente e che ne abbia quantificato l'importanza. In ogni caso la Commissione osserva che le informazioni presentate non le consentono, in questa fase del procedimento, di verificare se l'aiuto in questione sia giustificato dal contributo fornito allo sviluppo regionale e se l'entità dell'aiuto sia proporzionale agli svantaggi che esso intende compensare.

| 35) | Visto che la misura, nella sua qualità di aiuto, non risulta, allo stato attuale, ammissibile ad alcuna delle deroghe previste dal trattato, nel contesto della sua valutazione preliminare, quale prevista dall'articolo 6 del regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio del 22 marzo 1999 recante modalità di applicazione dell'articolo 93 (attuale 88) del trattato CE, la Commissione nutre dei dubbi sulla sua compatibilità con il mercato comune. |
| --- | --- |

35)

Visto che la misura, nella sua qualità di aiuto, non risulta, allo stato attuale, ammissibile ad alcuna delle deroghe previste dal trattato, nel contesto della sua valutazione preliminare, quale prevista dall'articolo 6 del regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio del 22 marzo 1999 recante modalità di applicazione dell'articolo 93 (attuale 88) del trattato CE, la Commissione nutre dei dubbi sulla sua compatibilità con il mercato comune.

3.   CONCLUSIONE

| 36) | Tenuto conto di quanto precede, la Commissione invita l'Italia a presentare, nell'ambito della procedura di cui all'articolo 88, paragrafo 2 del trattato CE, le proprie osservazioni e a fornire tutte le informazioni utili ai fini della valutazione della misura, entro un mese dalla data di ricezione della presente. |
| --- | --- |

36)

Tenuto conto di quanto precede, la Commissione invita l'Italia a presentare, nell'ambito della procedura di cui all'articolo 88, paragrafo 2 del trattato CE, le proprie osservazioni e a fornire tutte le informazioni utili ai fini della valutazione della misura, entro un mese dalla data di ricezione della presente.

| 37) | La Commissione comunica all'Italia che informerà gli interessati attraverso la pubblicazione della presente lettera e di una sintesi della stessa nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea. Informerà inoltre gli interessati nei paesi EFTA firmatari dell'accordo SEE attraverso la pubblicazione di un avviso nel supplemento SEE della Gazzetta ufficiale dell'Unione europea ed informerà infine l'Autorità di vigilanza EFTA inviandole copia della presente. Tutti gli interessati anzidetti saranno invitati a trasmetterle le loro osservazioni entro il termine di un mese a decorrere dalla data di detta pubblicazione.” |
| --- | --- |

37)

La Commissione comunica all'Italia che informerà gli interessati attraverso la pubblicazione della presente lettera e di una sintesi della stessa nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea. Informerà inoltre gli interessati nei paesi EFTA firmatari dell'accordo SEE attraverso la pubblicazione di un avviso nel supplemento SEE della Gazzetta ufficiale dell'Unione europea ed informerà infine l'Autorità di vigilanza EFTA inviandole copia della presente. Tutti gli interessati anzidetti saranno invitati a trasmetterle le loro osservazioni entro il termine di un mese a decorrere dalla data di detta pubblicazione.”

---

(1)  Regolamento (CE) n. 69/2001 della Commissione, del 12 gennaio 2001, relativo all'applicazione degli articoli 87 e 88 del trattato CE agli aiuti d'importanza minore (“de minimis”), GU L 10 del 13.1.2001, pag. 1.

1

(2)  Titolo VI del Libro V del Codice Civile, così come modificato dall'articolo 8 del decreto legislativo 17 gennaio 2003, n. 6.

2

Titolo VI del Libro V del Codice Civile

(3)  Titolo IV del Regio decreto 18 giugno 1931, n. 773 e successive modifiche e integrazioni. Il prefetto può negare la licenza anche in considerazione del numero o della importanza degli istituti già esistenti.

3

Titolo IV

(4)  Regole speciali disciplinano la determinazione della base imponibile per le banche, le imprese di assicurazioni, i lavoratori autonomi, le autorità pubbliche e imprese private non commerciali.

4

(5)  Causa C-475/03.

5

(6)  Comunicazione della Commissione sull'applicazione delle norme relative agli aiuti di Stato alle misure di tassazione diretta delle imprese (GU C 384 del 10.12.1998, pag. 3, punto 25).

6

(7)  Cfr. ad esempio la causa C-143/99 Adria-Wien Pipeline GmbH e Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke GmbH/Finanzlandesdirektion für Kärnten, Racc. 2001, pag. I-8365, riguardante un rimborso alle sole imprese produttrici di beni materiali.

7

Adria-Wien Pipeline GmbH e Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke GmbH/Finanzlandesdirektion für Kärnten

(8)  Causa T-214/95 Het Vlaamse Gewest/Commissione, Racc. 1998, pag. II-717.

8

Het Vlaamse Gewest/Commissione

(9)  Orientamenti in materia di aiuti di Stato a finalità regionale, GU C 74 del 10.3.1998, pag. 9.

9

(10)  Cfr. nota 27 degli Orientamenti in materia di aiuti di Stato a finalità regionale citati.

10

---