# Euroopa Liidu C 199E/2012

| | ISSN 1977-0898
  doi:10.3000/19770898.CE2012.199.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 199E |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 55. köide7. juuli 2012 |

ISSN 1977-0898

doi:10.3000/19770898.CE2012.199.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 199E

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

55. köide7. juuli 2012

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Euroopa Parlament2011–2012 ISTUNGJÄRK8.–10. märts 2011 istungidIstungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 165 E, 7.6.2011.VASTUVÕETUD TEKSTID |
| | Teisipäev, 8. märts 2011 |
| 2012/C 199E/01 | Üldine tooteohutus ja turujärelevalveEuroopa Parlamendi 8. märtsi 2011. aasta resolutsioon üldise tooteohutuse direktiivi läbivaatamise ning turujärelevalve kohta (2010/2085(INI)) | 1 |
| 2012/C 199E/02 | Gripiviiruse H1N1 ohjamineEuroopa Parlamendi 8. märtsi 2011. aasta resolutsioon gripiviiruse H1N1 ohjamise hindamise kohta ELis 2009.–2010. aastal (2010/2153(INI)) | 7 |
| 2012/C 199E/03 | Innovatiivne rahastamine maailmas ja EuroopasEuroopa Parlamendi 8. märtsi 2011. aasta resolutsioon uuendusliku rahastamise kohta maailma ja Euroopa tasandil (2010/2105(INI)) | 15 |
| 2012/C 199E/04 | Tervisealase ebavõrdsuse vähendamineEuroopa Parlamendi 8. märtsi 2011. aasta resolutsioon tervisealase ebavõrdsuse vähendamise kohta ELis (2010/2089(INI)) | 25 |
| 2012/C 199E/05 | Koostöö arenguriikidega hea valitsemistava edendamiseks maksundusküsimustesEuroopa Parlamendi 8. märtsi 2011. aasta resolutsioon maksunduse ja arengu kohta – koostöö arenguriikidega hea valitsemistava edendamiseks maksundusküsimustes (2010/2102(INI)) | 37 |
| 2012/C 199E/06 | Põllumajandus ja rahvusvaheline kaubandusEuroopa Parlamendi 8. märtsi 2011. aasta resolutsioon ELi põllumajanduse ja rahvusvahelise kaubanduse kohta (2010/2110(INI)) | 48 |
| 2012/C 199E/07 | ELi valgupuudujääk ja selle pikaajalise probleemi võimalikud lahendusedEuroopa Parlamendi 8. märtsi 2011. aasta resolutsioon proteiini nappuse ja selle pikaajalise probleemi võimalike lahenduste kohta Euroopa Liidus (2010/2111(INI)) | 58 |
| 2012/C 199E/08 | Naiste ja meeste võrdõiguslikkus – 2010Euroopa Parlamendi 8. märtsi 2011. aasta resolutsioon soolise võrdõiguslikkuse kohta Euroopa Liidus aastal 2010 (2010/2138(INI)) | 65 |
| 2012/C 199E/09 | Naiste vaesusEuroopa Parlamendi 8. märtsi 2011. aasta resolutsioon naiste vaesuse olemuse kohta Euroopa Liidus (2010/2162(INI)) | 77 |
| 2012/C 199E/10 | Vastastikkuse põhimõtte taastamine viisarežiimis - solidaarsus Tšehhi kodanikega, kes on Kanada ühepoolse viisanõude tõttu ebavõrdses olukorrasEuroopa Parlamendi 8. märtsi 2011. aasta deklaratsioon vastastikkuse põhimõtte taastamise kohta viisarežiimis - solidaarsus Tšehhi kodanikega, kes on Kanada ühepoolse viisanõude tõttu ebavõrdses olukorras Vastastikkuse põhimõtte taastamine viisarežiimis - solidaarsus Tšehhi kodanikega, kes on Kanada ühepoolse viisanõude tõttu ebavõrdses olukorras | 89 |
| | Kolmapäev, 9. märts 2011 |
| 2012/C 199E/11 | 2012. aasta eelarvemenetluse suunised – jaod I, II ning IV kuni XEuroopa Parlamendi 9. märtsi 2011. aasta resolutsioon 2012. aasta eelarvemenetluse suuniste kohta, I jagu – Euroopa Parlament, II jagu – Nõukogu, IV jagu – Euroopa Kohus, V jagu – Kontrollikoda, VI jagu – Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, VII jagu – Regioonide Komitee, VIII jagu – Euroopa Ombudsman, IX jagu – Euroopa Andmekaitseinspektor, X jagu – Euroopa välisteenistus (2011/2017(BUD)) | 90 |
| 2012/C 199E/12 | ELi strateegia Atlandi piirkonna kohtaEuroopa Parlamendi 9. märtsi 2011. aasta resolutsioon, mis käsitleb Euroopa strateegiat Atlandi piirkonna kohta | 95 |
| 2012/C 199E/13 | Türgi 2010. aasta eduaruanneEuroopa Parlamendi 9. märtsi 2011. aasta resolutsioon Türgi 2010. aasta eduaruande kohta | 98 |
| 2012/C 199E/14 | Montenegro Euroopaga integreerumise protsessEuroopa Parlamendi 9. märtsi 2011. aasta resolutsioon Montenegro Euroopaga integreerumise protsessi kohta | 106 |
| 2012/C 199E/15 | Romade kaasamist käsitlev ELi strateegiaEuroopa Parlamendi 9. märtsi 2011. aasta resolutsioon romade kaasamist käsitleva ELi strateegia kohta (2010/2276(INI)) | 112 |
| 2012/C 199E/16 | Üleilmastumise ajastu tööstuspoliitikaEuroopa Parlamendi 9. märtsi 2011. aasta resolutsioon üleilmastumise ajastu uue tööstuspoliitika kohta (2010/2095(INI)) | 131 |
| | Neljapäev, 10. märts 2011 |
| 2012/C 199E/17 | Ungari meediaseadusEuroopa Parlamendi 10. märtsi 2011. aasta resolutsioon Ungari meediaseaduse kohta | 154 |
| 2012/C 199E/18 | Lõunapoolsed naaberriigid ja eelkõige Liibüa ning humanitaaraspektidEuroopa Parlamendi 10. märtsi 2011. aasta resolutsioon lõunanaabruse ja eriti Liibüa kohta | 158 |
| 2012/C 199E/19 | ELi suhtumine IraaniEuroopa Parlamendi 10. märtsi 2011. aasta resolutsioon Euroopa Liidu suhtumise kohta Iraani (2010/2050(INI)) | 163 |
| 2012/C 199E/20 | Inimõiguste nõukogu 16. istungjärk (Genf, 28. veebruar - 25. märts 2011)Euroopa Parlamendi 10 märtsi 2011. aasta resolutsioon ÜRO inimõiguste nõukogu 16. istungjärgu prioriteetide ja 2011. aasta läbivaatamise kohta | 172 |
| 2012/C 199E/21 | Pakistan - vähemuste ministri Shahbaz Bhatti mõrvEuroopa Parlamendi 10. märtsi 2011. aasta resolutsioon Pakistani, eelkõige Shahbaz Bhatti mõrva kohta | 179 |
| 2012/C 199E/22 | Valgevene, eelkõige Aless Mihhalevitši ja Natalja Radini juhtumidEuroopa Parlamendi 10. märtsi 2011. aasta resolutsioon Valgevene (eelkõige Aless Mihhalevitši ja Natalja Radini kohtuasjade) kohta | 182 |
| 2012/C 199E/23 | Kashgari (Xinjiangi Uiguuri autonoomne piirkond, Hiina) olukord ja kultuuripärandEuroopa Parlamendi 10. märtsi 2011. aasta resolutsioon Kashgari (Xinjiangi Uiguuri autonoomne piirkond, Hiina) olukorra ja kultuuripärandi kohta | 185 |
| 2012/C 199E/24 | Euroopa vastastikuste ühingute, liitude ja sihtasutuste põhikirja loomineEuroopa Parlamendi 10. märtsi 2011. aasta deklaratsioon Euroopa vastastikuste ühingute, liitude ja sihtasutuste põhikirja loomise kohta | 187 |
| 2012/C 199E/25 | Raskeveokite kokkupõrkedEuroopa Parlamendi 10. märtsi 2011. aasta deklaratsioon raskeveokite kokkupõrgete kohta | 188 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament2011–2012 ISTUNGJÄRK8.–10. märts 2011 istungidIstungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 165 E, 7.6.2011.VASTUVÕETUD TEKSTID

Teisipäev, 8. märts 2011

2012/C 199E/01

Üldine tooteohutus ja turujärelevalveEuroopa Parlamendi 8. märtsi 2011. aasta resolutsioon üldise tooteohutuse direktiivi läbivaatamise ning turujärelevalve kohta (2010/2085(INI))

1

2012/C 199E/02

Gripiviiruse H1N1 ohjamineEuroopa Parlamendi 8. märtsi 2011. aasta resolutsioon gripiviiruse H1N1 ohjamise hindamise kohta ELis 2009.–2010. aastal (2010/2153(INI))

7

2012/C 199E/03

Innovatiivne rahastamine maailmas ja EuroopasEuroopa Parlamendi 8. märtsi 2011. aasta resolutsioon uuendusliku rahastamise kohta maailma ja Euroopa tasandil (2010/2105(INI))

15

2012/C 199E/04

Tervisealase ebavõrdsuse vähendamineEuroopa Parlamendi 8. märtsi 2011. aasta resolutsioon tervisealase ebavõrdsuse vähendamise kohta ELis (2010/2089(INI))

25

2012/C 199E/05

Koostöö arenguriikidega hea valitsemistava edendamiseks maksundusküsimustesEuroopa Parlamendi 8. märtsi 2011. aasta resolutsioon maksunduse ja arengu kohta – koostöö arenguriikidega hea valitsemistava edendamiseks maksundusküsimustes (2010/2102(INI))

37

2012/C 199E/06

Põllumajandus ja rahvusvaheline kaubandusEuroopa Parlamendi 8. märtsi 2011. aasta resolutsioon ELi põllumajanduse ja rahvusvahelise kaubanduse kohta (2010/2110(INI))

48

2012/C 199E/07

ELi valgupuudujääk ja selle pikaajalise probleemi võimalikud lahendusedEuroopa Parlamendi 8. märtsi 2011. aasta resolutsioon proteiini nappuse ja selle pikaajalise probleemi võimalike lahenduste kohta Euroopa Liidus (2010/2111(INI))

58

2012/C 199E/08

Naiste ja meeste võrdõiguslikkus – 2010Euroopa Parlamendi 8. märtsi 2011. aasta resolutsioon soolise võrdõiguslikkuse kohta Euroopa Liidus aastal 2010 (2010/2138(INI))

65

2012/C 199E/09

Naiste vaesusEuroopa Parlamendi 8. märtsi 2011. aasta resolutsioon naiste vaesuse olemuse kohta Euroopa Liidus (2010/2162(INI))

77

2012/C 199E/10

Vastastikkuse põhimõtte taastamine viisarežiimis - solidaarsus Tšehhi kodanikega, kes on Kanada ühepoolse viisanõude tõttu ebavõrdses olukorrasEuroopa Parlamendi 8. märtsi 2011. aasta deklaratsioon vastastikkuse põhimõtte taastamise kohta viisarežiimis - solidaarsus Tšehhi kodanikega, kes on Kanada ühepoolse viisanõude tõttu ebavõrdses olukorras Vastastikkuse põhimõtte taastamine viisarežiimis - solidaarsus Tšehhi kodanikega, kes on Kanada ühepoolse viisanõude tõttu ebavõrdses olukorras

89

Kolmapäev, 9. märts 2011

2012/C 199E/11

2012. aasta eelarvemenetluse suunised – jaod I, II ning IV kuni XEuroopa Parlamendi 9. märtsi 2011. aasta resolutsioon 2012. aasta eelarvemenetluse suuniste kohta, I jagu – Euroopa Parlament, II jagu – Nõukogu, IV jagu – Euroopa Kohus, V jagu – Kontrollikoda, VI jagu – Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, VII jagu – Regioonide Komitee, VIII jagu – Euroopa Ombudsman, IX jagu – Euroopa Andmekaitseinspektor, X jagu – Euroopa välisteenistus (2011/2017(BUD))

90

2012/C 199E/12

ELi strateegia Atlandi piirkonna kohtaEuroopa Parlamendi 9. märtsi 2011. aasta resolutsioon, mis käsitleb Euroopa strateegiat Atlandi piirkonna kohta

95

2012/C 199E/13

Türgi 2010. aasta eduaruanneEuroopa Parlamendi 9. märtsi 2011. aasta resolutsioon Türgi 2010. aasta eduaruande kohta

98

2012/C 199E/14

Montenegro Euroopaga integreerumise protsessEuroopa Parlamendi 9. märtsi 2011. aasta resolutsioon Montenegro Euroopaga integreerumise protsessi kohta

106

2012/C 199E/15

Romade kaasamist käsitlev ELi strateegiaEuroopa Parlamendi 9. märtsi 2011. aasta resolutsioon romade kaasamist käsitleva ELi strateegia kohta (2010/2276(INI))

112

2012/C 199E/16

Üleilmastumise ajastu tööstuspoliitikaEuroopa Parlamendi 9. märtsi 2011. aasta resolutsioon üleilmastumise ajastu uue tööstuspoliitika kohta (2010/2095(INI))

131

Neljapäev, 10. märts 2011

2012/C 199E/17

Ungari meediaseadusEuroopa Parlamendi 10. märtsi 2011. aasta resolutsioon Ungari meediaseaduse kohta

154

2012/C 199E/18

Lõunapoolsed naaberriigid ja eelkõige Liibüa ning humanitaaraspektidEuroopa Parlamendi 10. märtsi 2011. aasta resolutsioon lõunanaabruse ja eriti Liibüa kohta

158

2012/C 199E/19

ELi suhtumine IraaniEuroopa Parlamendi 10. märtsi 2011. aasta resolutsioon Euroopa Liidu suhtumise kohta Iraani (2010/2050(INI))

163

2012/C 199E/20

Inimõiguste nõukogu 16. istungjärk (Genf, 28. veebruar - 25. märts 2011)Euroopa Parlamendi 10 märtsi 2011. aasta resolutsioon ÜRO inimõiguste nõukogu 16. istungjärgu prioriteetide ja 2011. aasta läbivaatamise kohta

172

2012/C 199E/21

Pakistan - vähemuste ministri Shahbaz Bhatti mõrvEuroopa Parlamendi 10. märtsi 2011. aasta resolutsioon Pakistani, eelkõige Shahbaz Bhatti mõrva kohta

179

2012/C 199E/22

Valgevene, eelkõige Aless Mihhalevitši ja Natalja Radini juhtumidEuroopa Parlamendi 10. märtsi 2011. aasta resolutsioon Valgevene (eelkõige Aless Mihhalevitši ja Natalja Radini kohtuasjade) kohta

182

2012/C 199E/23

Kashgari (Xinjiangi Uiguuri autonoomne piirkond, Hiina) olukord ja kultuuripärandEuroopa Parlamendi 10. märtsi 2011. aasta resolutsioon Kashgari (Xinjiangi Uiguuri autonoomne piirkond, Hiina) olukorra ja kultuuripärandi kohta

185

2012/C 199E/24

Euroopa vastastikuste ühingute, liitude ja sihtasutuste põhikirja loomineEuroopa Parlamendi 10. märtsi 2011. aasta deklaratsioon Euroopa vastastikuste ühingute, liitude ja sihtasutuste põhikirja loomise kohta

187

2012/C 199E/25

Raskeveokite kokkupõrkedEuroopa Parlamendi 10. märtsi 2011. aasta deklaratsioon raskeveokite kokkupõrgete kohta

188

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 8. märts 2011 |
| 2012/C 199E/26 | Elmar Broki parlamendiliikme puutumatuse äravõtmise taotlusEuroopa Parlamendi 8. märtsi 2011. aasta otsus Elmar Broki puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2010/2283(IMM)) | 190 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Parlament

Teisipäev, 8. märts 2011

2012/C 199E/26

Elmar Broki parlamendiliikme puutumatuse äravõtmise taotlusEuroopa Parlamendi 8. märtsi 2011. aasta otsus Elmar Broki puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2010/2283(IMM))

190

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | EUROOPA PARLAMENT |
| | Teisipäev, 8. märts 2011 |
| 2012/C 199E/27 | Euroopa Kontrollikoja liikme ametisse nimetamine (Harald Wögerbauer - AT)Euroopa Parlamendi 8. märtsi 2011. aasta otsus Harald Wögerbaueri nimetamise kohta kontrollikoja liikmeks (C7-0029/2011 – 2011/0801(NLE)) | 192 |
| 2012/C 199E/28 | Vahemere üldise kalanduskomisjoni lepinguga hõlmatud piirkond ***IEuroopa Parlamendi 8. märtsi 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus teatavate kalapüüki käsitlevate sätete kohta Vahemere üldise kalanduskomisjoni (GFCM) lepinguga hõlmatud piirkonnas (KOM(2009)0477 – C7-0204/2009 – 2009/0129(COD)) | 193 |
| P7_TC1-COD(2009)0129Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 8. märtsil 2011. aastal, eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011 teatavate kalapüüki käsitlevate sätete kohta Vahemere üldise kalanduskomisjoni (GFCM) lepinguga hõlmatud piirkonnas [Muudatusettepanek 1] | 194 |
| I LISA | 208 |
| II LISA | 212 |
| III LISA | 215 |

III   Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

Teisipäev, 8. märts 2011

2012/C 199E/27

Euroopa Kontrollikoja liikme ametisse nimetamine (Harald Wögerbauer - AT)Euroopa Parlamendi 8. märtsi 2011. aasta otsus Harald Wögerbaueri nimetamise kohta kontrollikoja liikmeks (C7-0029/2011 – 2011/0801(NLE))

192

2012/C 199E/28

Vahemere üldise kalanduskomisjoni lepinguga hõlmatud piirkond ***IEuroopa Parlamendi 8. märtsi 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus teatavate kalapüüki käsitlevate sätete kohta Vahemere üldise kalanduskomisjoni (GFCM) lepinguga hõlmatud piirkonnas (KOM(2009)0477 – C7-0204/2009 – 2009/0129(COD))

193

P7_TC1-COD(2009)0129Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 8. märtsil 2011. aastal, eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011 teatavate kalapüüki käsitlevate sätete kohta Vahemere üldise kalanduskomisjoni (GFCM) lepinguga hõlmatud piirkonnas [Muudatusettepanek 1]

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus

194

I LISA

208

II LISA

212

III LISA

215

| Menetluste selgitus






  - | Nõuandemenetlus |
| --- | --- |
| **I | Koostöömenetlus, esimene lugemine |
| **II | Koostöömenetlus, teine lugemine |
| *** | Nõusolekumenetlus |
| ***I | Kaasotsustamismenetlus, esimene lugemine |
| ***II | Kaasotsustamismenetlus, teine lugemine |
| ***III | Kaasotsustamismenetlus, kolmas lugemine |

Menetluste selgitus

*

Nõuandemenetlus

**I

Koostöömenetlus, esimene lugemine

**II

Koostöömenetlus, teine lugemine

***

Nõusolekumenetlus

***I

Kaasotsustamismenetlus, esimene lugemine

***II

Kaasotsustamismenetlus, teine lugemine

***III

Kaasotsustamismenetlus, kolmas lugemine

(Menetlus põhineb Euroopa Komisjoni esitatud õiguslikul alusel.)

Poliitilised muudatused: uus või muudetud tekst on märgistatud paksus kaldkirjas, välja jäetud tekst on tähistatud sümboliga ▐.

Teenistuste tehnilised parandused ja kohandused: uus või muudetud tekst on märgistatud tavalises kaldkirjas, välja jäetud tekst on tähistatud sümboliga ║.

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament 2011–2012 ISTUNGJÄRK 8.–10. märts 2011 istungid Istungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 165 E, 7.6.2011. VASTUVÕETUD TEKSTID

Teisipäev, 8. märts 2011

| 7.7.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 199/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 199/1

---

Teisipäev, 8. märts 2011Üldine tooteohutus ja turujärelevalve

P7_TA(2011)0076

Euroopa Parlamendi 8. märtsi 2011. aasta resolutsioon üldise tooteohutuse direktiivi läbivaatamise ning turujärelevalve kohta (2010/2085(INI))

2012/C 199 E/01

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. detsembri 2001. aasta direktiivi 2001/95/EÜ üldise tooteohutuse kohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. detsembri 2001. aasta direktiivi 2001/95/EÜ üldise tooteohutuse kohta (1);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määrust (EÜ) nr 765/2008, millega sätestatakse akrediteerimise ja turujärelevalve nõuded seoses toodete turustamisega ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 339/93 (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määrust (EÜ) nr 765/2008, millega sätestatakse akrediteerimise ja turujärelevalve nõuded seoses toodete turustamisega ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 339/93 (2);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta otsust nr 768/2008/EÜ, millega sätestatakse toodete turustamise ühine raamistik ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 93/465/EMÜ (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta otsust nr 768/2008/EÜ, millega sätestatakse toodete turustamise ühine raamistik ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 93/465/EMÜ (3);

| — | võttes arvesse komisjoni 16. detsembri 2009. aasta otsust 2010/15/EL, millega kehtestatakse haldamise suunised direktiivi 2001/95/EÜ (üldise tooteohutuse direktiiv) (4) artikli 12 alusel loodud ühenduse kiire teabevahetuse süsteemile „RAPEX” ja artikli 11 alusel kehtestatud teatamise korrale; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 16. detsembri 2009. aasta otsust 2010/15/EL, millega kehtestatakse haldamise suunised direktiivi 2001/95/EÜ (üldise tooteohutuse direktiiv) (4) artikli 12 alusel loodud ühenduse kiire teabevahetuse süsteemile „RAPEX” ja artikli 11 alusel kehtestatud teatamise korrale;

| — | võttes arvesse komisjoni raportit Euroopa Parlamendile ja nõukogule nende 3. detsembri 2001. aasta üldise tooteohutuse alase direktiivi 2001/95/EÜ rakendamise kohta, (KOM(2008)0905); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni raportit Euroopa Parlamendile ja nõukogule nende 3. detsembri 2001. aasta üldise tooteohutuse alase direktiivi 2001/95/EÜ rakendamise kohta, (KOM(2008)0905);

| — | võttes arvesse komisjoni töödokumenti „Üldise tooteohutuse direktiivi läbivaatamine: kavandatud meetmete kokkuvõte”, tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraat, 18. mai 2010; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni töödokumenti „Üldise tooteohutuse direktiivi läbivaatamine: kavandatud meetmete kokkuvõte”, tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraat, 18. mai 2010;

| — | võttes arvesse tegevuskava „Uue õigusliku raamistikuga vastavusse viimine (otsus nr 768/2008/EÜ)”, ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraat, 15. aprill 2010; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tegevuskava „Uue õigusliku raamistikuga vastavusse viimine (otsus nr 768/2008/EÜ)”, ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraat, 15. aprill 2010;

| — | võttes arvesse tegevuskava „Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. detsembri 2001. aasta üldise tooteohutuse direktiivi 2001/95/EÜ läbivaatamine”, tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraat, 25. märts 2010; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tegevuskava „Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. detsembri 2001. aasta üldise tooteohutuse direktiivi 2001/95/EÜ läbivaatamine”, tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraat, 25. märts 2010;

| — | võttes arvesse komisjoni töödokumenti üldise tooteohutuse direktiivi 2001/95/EÜ ja määruse (EÜ) nr 765/2008 turujärelevalve sätete vaheliste seoste kohta, tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraat, 2. märts 2010; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni töödokumenti üldise tooteohutuse direktiivi 2001/95/EÜ ja määruse (EÜ) nr 765/2008 turujärelevalve sätete vaheliste seoste kohta, tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraat, 2. märts 2010;

| — | võttes arvesse komisjoni töödokumenti „Üldise tooteohutuse direktiivi läbivaatamine: võtmeküsimuste kindlaksmääramine”, tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraat, 15. september 2009; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni töödokumenti „Üldise tooteohutuse direktiivi läbivaatamine: võtmeküsimuste kindlaksmääramine”, tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraat, 15. september 2009;

| — | võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni tellitud ja 2009. aasta oktoobris avaldatud infodokumenti turujärelevalve kohta liikmesriikides; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni tellitud ja 2009. aasta oktoobris avaldatud infodokumenti turujärelevalve kohta liikmesriikides;

| — | võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni tellitud ja 2010. aasta septembris avaldatud infodokumenti üldise tooteohutuse direktiivi (GPSD) läbivaatamise ja turujärelevalve kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni tellitud ja 2010. aasta septembris avaldatud infodokumenti üldise tooteohutuse direktiivi (GPSD) läbivaatamise ja turujärelevalve kohta;

| — | võttes arvesse üldise tooteohutuse direktiivi läbivaatamise ja turujärelevalve seminari, mis toimus 30. septembril 2010. aastal; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse üldise tooteohutuse direktiivi läbivaatamise ja turujärelevalve seminari, mis toimus 30. septembril 2010. aastal;

| — | võttes arvesse ELi, USA ja Hiina kolmepoolset tippkohtumist Shanghais 25. ja 26. oktoobril 2010. aastal; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi, USA ja Hiina kolmepoolset tippkohtumist Shanghais 25. ja 26. oktoobril 2010. aastal;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48;

| — | võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit ning rahvusvahelise kaubanduse komisjoni ja tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamusi (A7-0033/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit ning rahvusvahelise kaubanduse komisjoni ja tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamusi (A7-0033/2011),

| A. | arvestades, et muuhulgas ka tarbijate kõrgetasemelise kaitse kindlustamiseks tuleb tagada, et kõik ELi turule viidavad tooted on ohutud; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et muuhulgas ka tarbijate kõrgetasemelise kaitse kindlustamiseks tuleb tagada, et kõik ELi turule viidavad tooted on ohutud;

| B. | arvestades, et uus õiguslik raamistik võeti vastu 2008. aasta juulis ning turujärelevalve määrust (EÜ) nr 765/2008 on kohaldatud alates 1. jaanuarist 2010; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et uus õiguslik raamistik võeti vastu 2008. aasta juulis ning turujärelevalve määrust (EÜ) nr 765/2008 on kohaldatud alates 1. jaanuarist 2010;

| C. | arvestades, et üldise tooteohutuse direktiiv 2001/95/EÜ, millega sätestatakse ühenduse tasandil üldised ohutusnõuded tarbekaupadele, tuleb läbi vaadata ja viia koondamise teel vastavusse uue õigusliku raamistikuga, eelkõige turujärelevalve määrusega; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et üldise tooteohutuse direktiiv 2001/95/EÜ, millega sätestatakse ühenduse tasandil üldised ohutusnõuded tarbekaupadele, tuleb läbi vaadata ja viia koondamise teel vastavusse uue õigusliku raamistikuga, eelkõige turujärelevalve määrusega;

| D. | arvestades, et üldise tooteohutuse ja turujärelevalve õiguslik raamistik koosneb kolmest õigusaktide kihist (üldise tooteohutuse direktiiv, uus õiguslik raamistik ja valdkonnaspetsiifilised ühtlustamise direktiivid), ning see põhjustab siseturul ebakindlust ja segadust; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et üldise tooteohutuse ja turujärelevalve õiguslik raamistik koosneb kolmest õigusaktide kihist (üldise tooteohutuse direktiiv, uus õiguslik raamistik ja valdkonnaspetsiifilised ühtlustamise direktiivid), ning see põhjustab siseturul ebakindlust ja segadust;

| E. | arvestades, et turujärelevalve tase on liikmesriikides märgatavalt erinev ning mitmed neist ei suuda eraldada vajalikke ressursse tõhusaks turujärelevalveks ja tõlgendavad tõsist ohtu kujutavaid tooteid erinevalt, mis võib takistada kaupade vaba liikumist; moonutada konkurentsi ja ohustada tarbijate ohutust siseturul; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et turujärelevalve tase on liikmesriikides märgatavalt erinev ning mitmed neist ei suuda eraldada vajalikke ressursse tõhusaks turujärelevalveks ja tõlgendavad tõsist ohtu kujutavaid tooteid erinevalt, mis võib takistada kaupade vaba liikumist; moonutada konkurentsi ja ohustada tarbijate ohutust siseturul;

| F. | arvestades, et turujärelevalve ametiasutuste vaheline koostöö ja ühised turujärelevalve meetmed on hädavajalikud ning neid tuleks seega veelgi tugevdada ja neile vahendeid eraldada; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et turujärelevalve ametiasutuste vaheline koostöö ja ühised turujärelevalve meetmed on hädavajalikud ning neid tuleks seega veelgi tugevdada ja neile vahendeid eraldada;

| G. | arvestades, et määruste kasutamise eelisteks võrreldes direktiividega on selgus, prognoositavus ja tulemuslikkus, nagu väidetakse ka Monti raportis, |
| --- | --- |

G.

arvestades, et määruste kasutamise eelisteks võrreldes direktiividega on selgus, prognoositavus ja tulemuslikkus, nagu väidetakse ka Monti raportis,

Turujärelevalve

Sissejuhatus

| 1. | usub, et praegune turujärelevalve õiguslik raamistik ei ole piisavalt sidus, mistõttu tuleb see läbi vaadata ja rohkem kooskõlastada; |
| --- | --- |

1.

usub, et praegune turujärelevalve õiguslik raamistik ei ole piisavalt sidus, mistõttu tuleb see läbi vaadata ja rohkem kooskõlastada;

| 2. | teeb komisjonile ettepaneku luua ühtne üleeuroopaline turujärelevalve raamistik, mis hõlmab kõiki siseturul olevaid või ELi turule sisenevaid tooteid; kutsub komisjoni üles olema aktiivsem Euroopa turujärelevalveasutuste, tolliasutuste ja liikmesriikide pädevate asutuste töö kooskõlastamisel; |
| --- | --- |

2.

teeb komisjonile ettepaneku luua ühtne üleeuroopaline turujärelevalve raamistik, mis hõlmab kõiki siseturul olevaid või ELi turule sisenevaid tooteid; kutsub komisjoni üles olema aktiivsem Euroopa turujärelevalveasutuste, tolliasutuste ja liikmesriikide pädevate asutuste töö kooskõlastamisel;

| 3. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles võtma turujärelevalve tõhusa tegevuse jaoks kasutusele piisavad vahendid; rõhutab, et puudulikud turujärelevalve süsteemid võivad moonutada konkurentsi, ohustada tarbijate ohutust ning vähendada kodanike usaldust siseturu vastu; juhib tähelepanu sellele, kui oluline on kindlustada ühtse turu välispiirid, eelkõige suured meresadamad, ja kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma meetmed kolmandatest riikidest pärit ebaseaduslike toodete vastu; soovitab komisjonil läbi viia ELi turule sisenemise kõigi piiripunktide täielik hindamine, sealhulgas nõuetekohase kontrolli tagamiseks vajalike vahendite hindamine; |
| --- | --- |

3.

kutsub liikmesriike ja komisjoni üles võtma turujärelevalve tõhusa tegevuse jaoks kasutusele piisavad vahendid; rõhutab, et puudulikud turujärelevalve süsteemid võivad moonutada konkurentsi, ohustada tarbijate ohutust ning vähendada kodanike usaldust siseturu vastu; juhib tähelepanu sellele, kui oluline on kindlustada ühtse turu välispiirid, eelkõige suured meresadamad, ja kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma meetmed kolmandatest riikidest pärit ebaseaduslike toodete vastu; soovitab komisjonil läbi viia ELi turule sisenemise kõigi piiripunktide täielik hindamine, sealhulgas nõuetekohase kontrolli tagamiseks vajalike vahendite hindamine;

| 4. | kutsub liikmesriike üles kehtestama koordineeritult karistusi, sealhulgas suuri trahve majandustegevuses osalejatele, kes toovad teadlikult siseturule ohtlikke või mittevastavaid tooteid; teeb ettepaneku tootekeeldude võimalikult sagedaseks avalikustamiseks, et anda piirikontrollile ja turujärelevalvele rohkem kindlust ning peletada kriminaalseid majandustegevuses osalejaid; |
| --- | --- |

4.

kutsub liikmesriike üles kehtestama koordineeritult karistusi, sealhulgas suuri trahve majandustegevuses osalejatele, kes toovad teadlikult siseturule ohtlikke või mittevastavaid tooteid; teeb ettepaneku tootekeeldude võimalikult sagedaseks avalikustamiseks, et anda piirikontrollile ja turujärelevalvele rohkem kindlust ning peletada kriminaalseid majandustegevuses osalejaid;

| 5. | kutsub Euroopa Komisjoni üles koos turujärelevalve ametiasutustega ja tolliasutustega kaasrahastama täiendavaid ühiseid turujärelevalve meetmeid; |
| --- | --- |

5.

kutsub Euroopa Komisjoni üles koos turujärelevalve ametiasutustega ja tolliasutustega kaasrahastama täiendavaid ühiseid turujärelevalve meetmeid;

| 6. | rõhutab, kui vajalik on, et liikmesriigid jagaksid üksteisega parimaid tavasid; nõuab koostööd, oskusteabe vahetamist ja parimate tavade jagamist turujärelevalveasutuste vahel; tuletab meelde, kui oluline on tolli ja turujärelevalve ametiasutuste koostöö välispiiridel, et viia läbi piisavaid ühendusse sisenevate toodete kontrollimisi; tunnustab võrgustiku PROSAFE praegust olulist panust ühiste turujärelevalve tegevuste koordineerimisel ja läbiproovitud praktikate vahetamisel üldise tooteohutuse direktiivi raames; kutsub seepärast komisjoni üles kaaluma, millistel tingimustel võiks PROSAFE olla liikmesriikide laiendatud koordineerimisel platvormiks ühtlustatud ja ühtlustamata toodete jaoks; peab vajalikuks luua õiguslik alus ja eraldada piisavalt vahendeid, et PROSAFE saaks seda ülesannet täita; juhib siiski tähelepanu asjaolule, et võrgustiku PROSAFE kaudu koordineerimine on praegu kitsendatud piiratud vahendite ja mitteametliku struktuuri tõttu; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, kui vajalik on, et liikmesriigid jagaksid üksteisega parimaid tavasid; nõuab koostööd, oskusteabe vahetamist ja parimate tavade jagamist turujärelevalveasutuste vahel; tuletab meelde, kui oluline on tolli ja turujärelevalve ametiasutuste koostöö välispiiridel, et viia läbi piisavaid ühendusse sisenevate toodete kontrollimisi; tunnustab võrgustiku PROSAFE praegust olulist panust ühiste turujärelevalve tegevuste koordineerimisel ja läbiproovitud praktikate vahetamisel üldise tooteohutuse direktiivi raames; kutsub seepärast komisjoni üles kaaluma, millistel tingimustel võiks PROSAFE olla liikmesriikide laiendatud koordineerimisel platvormiks ühtlustatud ja ühtlustamata toodete jaoks; peab vajalikuks luua õiguslik alus ja eraldada piisavalt vahendeid, et PROSAFE saaks seda ülesannet täita; juhib siiski tähelepanu asjaolule, et võrgustiku PROSAFE kaudu koordineerimine on praegu kitsendatud piiratud vahendite ja mitteametliku struktuuri tõttu;

| 7. | kutsub ELi liikmesriike üles jagama tooteohutusega seotud järelepärimisi ja uuringuid teiste liikmesriikidega; on arvamusel, et kasutada tuleks asjaomaste toodete viitenumbreid, mis lihtsustaks toodete kindlaks määramist teistel ametiasutustel, kes saaksid uuringutes sisalduvat teavet tõlkida ja kasutada; kutsub liikmesriike üles võimaldama oma pädevatel asutustel võtta turujärelevalvemeetmeid lähtuvalt esitatud katsetulemustest või uuringutest, sealhulgas teiste liikmesriikide esitatutest, vältimaks töö dubleerimist; |
| --- | --- |

7.

kutsub ELi liikmesriike üles jagama tooteohutusega seotud järelepärimisi ja uuringuid teiste liikmesriikidega; on arvamusel, et kasutada tuleks asjaomaste toodete viitenumbreid, mis lihtsustaks toodete kindlaks määramist teistel ametiasutustel, kes saaksid uuringutes sisalduvat teavet tõlkida ja kasutada; kutsub liikmesriike üles võimaldama oma pädevatel asutustel võtta turujärelevalvemeetmeid lähtuvalt esitatud katsetulemustest või uuringutest, sealhulgas teiste liikmesriikide esitatutest, vältimaks töö dubleerimist;

| 8. | teeb ettepaneku luua näiteks kontaktpunktide raames hariduse pakkumiseks asutused, mis aitaksid koolituse läbiviimisel ja edastaksid teavet tööstusharude vahel; |
| --- | --- |

8.

teeb ettepaneku luua näiteks kontaktpunktide raames hariduse pakkumiseks asutused, mis aitaksid koolituse läbiviimisel ja edastaksid teavet tööstusharude vahel;

| 9. | nõuab tungivalt, et komisjon looks avaliku tarbekaupade ohutuse andmebaasi, sealhulgas platvormi kaebuste jaoks, mis võimaluse korral põhineks liikmesriikides juba kehtivatel piirkondlikel ja siseriiklikel süsteemidel; on arvamusel, et see tõstaks siseturul teadlikkust piiritagustest ohtlikest toodetest ning võimaldaks tarbijatel teavitada pädevaid asutusi ohtlikest toodetest elektrooniliselt; on arvamusel, et sellise andmebaasi võiks luua olemasolevate andmebaaside edasiarendamise teel, milleks on näiteks Euroopa turujärelevalve info- ja sidesüsteem (ICSMS) ja vigastuste andmebaas (IDB); toonitab, et andmebaasil peab olema õiguslik alus, ja liikmesriikide vastav aruandlus peab olema kohustuslik; nõuab, et kõnealuse andmebaasi alusel loodaks õnnetuste statistikasüsteem, mille põhjal avaldataks kohustuslikke aastaaruandeid; nõuab, et see andmebaas oleks üldsusele kättesaadav, ja et samal ajal oleks ettevõtetele tagatud vajalik konfidentsiaalsus; |
| --- | --- |

9.

nõuab tungivalt, et komisjon looks avaliku tarbekaupade ohutuse andmebaasi, sealhulgas platvormi kaebuste jaoks, mis võimaluse korral põhineks liikmesriikides juba kehtivatel piirkondlikel ja siseriiklikel süsteemidel; on arvamusel, et see tõstaks siseturul teadlikkust piiritagustest ohtlikest toodetest ning võimaldaks tarbijatel teavitada pädevaid asutusi ohtlikest toodetest elektrooniliselt; on arvamusel, et sellise andmebaasi võiks luua olemasolevate andmebaaside edasiarendamise teel, milleks on näiteks Euroopa turujärelevalve info- ja sidesüsteem (ICSMS) ja vigastuste andmebaas (IDB); toonitab, et andmebaasil peab olema õiguslik alus, ja liikmesriikide vastav aruandlus peab olema kohustuslik; nõuab, et kõnealuse andmebaasi alusel loodaks õnnetuste statistikasüsteem, mille põhjal avaldataks kohustuslikke aastaaruandeid; nõuab, et see andmebaas oleks üldsusele kättesaadav, ja et samal ajal oleks ettevõtetele tagatud vajalik konfidentsiaalsus;

| 10. | juhib tähelepanu asjaolule, et üleilmastumine, allhangete sagenemine ja rahvusvahelise kaubanduse mahu kasv tähendab seda, et kogu maailma turgudel on järjest rohkem tooteid; on arvamusel, et tarbekaupade ohutuse valdkonnas peavad rahvusvahelised reguleerivad asutused ja teised sidusrühmad tegema tihedat koostööd, et lahendada keerukatest tarneahelatest ja kaubavahetuse kasvust tulenevad probleemid; |
| --- | --- |

10.

juhib tähelepanu asjaolule, et üleilmastumine, allhangete sagenemine ja rahvusvahelise kaubanduse mahu kasv tähendab seda, et kogu maailma turgudel on järjest rohkem tooteid; on arvamusel, et tarbekaupade ohutuse valdkonnas peavad rahvusvahelised reguleerivad asutused ja teised sidusrühmad tegema tihedat koostööd, et lahendada keerukatest tarneahelatest ja kaubavahetuse kasvust tulenevad probleemid;

| 11. | kutsub komisjoni üles süvendama koostööd ICPSC (International Consumer Product Safety Caucus) raames, et vahendada läbiproovitud praktikaid ning lõpetada kolmandates riikides üheskoos siseturule eksportimiseks ettenähtud ohtlike toodete tootmine; |
| --- | --- |

11.

kutsub komisjoni üles süvendama koostööd ICPSC (International Consumer Product Safety Caucus) raames, et vahendada läbiproovitud praktikaid ning lõpetada kolmandates riikides üheskoos siseturule eksportimiseks ettenähtud ohtlike toodete tootmine;

Üldise tooteohutuse direktiivi muutmine

Üldise tooteohutuse direktiivi ja uue õigusliku raamistiku ühtlustamine – uus üldise tooteohutuse ja turujärelevalve määrus

| 12. | toetab üldise tooteohutuse direktiivi ja määruse (EÜ) nr 765/2008 muutmist seoses otsuses nr 768/2008/EÜ määratletud mõistete ja ettevõtjate kohustustega, vältides samaaegselt mittevajaliku halduskoormuse loomist, eelkõige VKEde jaoks; on arvamusel, et ühtne määrus on ainus viis ühtse turujärelevalvesüsteemi kehtestamiseks kõigile toodetele; nõuab seepärast tungivalt, et komisjon looks ühtse turujärelevalvesüsteemi kõigi toodete jaoks, võttes aluseks ühe õigusakti, mis hõlmaks nii üldist tooteohutuse direktiivi kui ka määrust (EÜ) nr 765/2008; on arvamusel, et see uus õigusakt tuleks luua kvaliteetse tooteohutuse ja turujärelevalve saavutamiseks ning selleks tuleks kehtestada õiguslik alus ja võtta arvesse sätteid, mis on kahes olemasolevas õigusaktis täielikumalt välja töötatud; |
| --- | --- |

12.

toetab üldise tooteohutuse direktiivi ja määruse (EÜ) nr 765/2008 muutmist seoses otsuses nr 768/2008/EÜ määratletud mõistete ja ettevõtjate kohustustega, vältides samaaegselt mittevajaliku halduskoormuse loomist, eelkõige VKEde jaoks; on arvamusel, et ühtne määrus on ainus viis ühtse turujärelevalvesüsteemi kehtestamiseks kõigile toodetele; nõuab seepärast tungivalt, et komisjon looks ühtse turujärelevalvesüsteemi kõigi toodete jaoks, võttes aluseks ühe õigusakti, mis hõlmaks nii üldist tooteohutuse direktiivi kui ka määrust (EÜ) nr 765/2008; on arvamusel, et see uus õigusakt tuleks luua kvaliteetse tooteohutuse ja turujärelevalve saavutamiseks ning selleks tuleks kehtestada õiguslik alus ja võtta arvesse sätteid, mis on kahes olemasolevas õigusaktis täielikumalt välja töötatud;

| 13. | nõuab üldise tooteohutuse direktiivi ja uue õigusliku raamistiku jälgitavuse nõuete kooskõlastamist, et tagada ühtne jälgitavuse süsteem, vältides bürokraatia juurdetekitamist; |
| --- | --- |

13.

nõuab üldise tooteohutuse direktiivi ja uue õigusliku raamistiku jälgitavuse nõuete kooskõlastamist, et tagada ühtne jälgitavuse süsteem, vältides bürokraatia juurdetekitamist;

| 14. | palub komisjonil kaaluda täpsemate kriteeriumide väljatöötamist, et hinnata ohutust ja ohte, mis tulenevad toodete mittevastavusest ELi õigusaktidele; |
| --- | --- |

14.

palub komisjonil kaaluda täpsemate kriteeriumide väljatöötamist, et hinnata ohutust ja ohte, mis tulenevad toodete mittevastavusest ELi õigusaktidele;

Üldise tooteohutuse direktiivi konkreetsed lisamuudatused

| 15. | peab problemaatiliseks, et praegune üldise tooteohutuse direktiiv ei hõlma tooteid, mida kasutavad teenusepakkujad, see tähendab, et üldised ohutusnõuded kehtivad siis, kui toodet kasutab tarbija teenusepakkuja territooriumil, aga ei kehti, kui sama toodet kasutab teenusepakkuja; rõhutab, et see õiguslik lünk tuleb parandada; |
| --- | --- |

15.

peab problemaatiliseks, et praegune üldise tooteohutuse direktiiv ei hõlma tooteid, mida kasutavad teenusepakkujad, see tähendab, et üldised ohutusnõuded kehtivad siis, kui toodet kasutab tarbija teenusepakkuja territooriumil, aga ei kehti, kui sama toodet kasutab teenusepakkuja; rõhutab, et see õiguslik lünk tuleb parandada;

| 16. | nõuab tooteohutust käsitlevate Euroopa õigusaktide lihtsustamist, eelkõige seoses Euroopa Komisjoni eesmärkidega saavutada parem õigusloome ja lähtuvalt põhimõttest „kõigepealt mõtle väikestele”, nagu need on väljendatud teatises „Ühtse turu akt”, ja nõuab tungivalt, et toitu imiteerivate tooteid käsitlevad sätted lisatakse muudetud ettepanekusse; |
| --- | --- |

16.

nõuab tooteohutust käsitlevate Euroopa õigusaktide lihtsustamist, eelkõige seoses Euroopa Komisjoni eesmärkidega saavutada parem õigusloome ja lähtuvalt põhimõttest „kõigepealt mõtle väikestele”, nagu need on väljendatud teatises „Ühtse turu akt”, ja nõuab tungivalt, et toitu imiteerivate tooteid käsitlevad sätted lisatakse muudetud ettepanekusse;

| 17. | kutsub üles selleks, et tagada suurima hulga eriti kaitsetute tarbijate ohutus, võtma kasutusele viite „puudega inimesed” (koos viidetega „lapsed” ja „vanurid”, mis on juba direktiivis sees); |
| --- | --- |

17.

kutsub üles selleks, et tagada suurima hulga eriti kaitsetute tarbijate ohutus, võtma kasutusele viite „puudega inimesed” (koos viidetega „lapsed” ja „vanurid”, mis on juba direktiivis sees);

| 18. | kutsub komisjoni üles lisama direktiivi tootjate kohustus viia läbi riskianalüüs projekteerimisjärgus; nõuab tungivalt, et riskide tuvastamisel need dokumenteeritaks ja muudetaks riigiasutustele kättesaadavaks; |
| --- | --- |

18.

kutsub komisjoni üles lisama direktiivi tootjate kohustus viia läbi riskianalüüs projekteerimisjärgus; nõuab tungivalt, et riskide tuvastamisel need dokumenteeritaks ja muudetaks riigiasutustele kättesaadavaks;

Ühenduse erakorralised meetmed

| 19. | rõhutab vajadust tulemuslikuma reguleeriva raamistiku järele, mis lubaks kiiret sekkumist ja usaldusväärseid lahendusi pikemas perspektiivis, ilma poliitiliste otsuste üleandmiseta standardiorganisatsioonidele või komisjonile ilma selgete oluliste poliitikanõueteta, nagu see on ühtlustatud õigusaktide puhul; |
| --- | --- |

19.

rõhutab vajadust tulemuslikuma reguleeriva raamistiku järele, mis lubaks kiiret sekkumist ja usaldusväärseid lahendusi pikemas perspektiivis, ilma poliitiliste otsuste üleandmiseta standardiorganisatsioonidele või komisjonile ilma selgete oluliste poliitikanõueteta, nagu see on ühtlustatud õigusaktide puhul;

Jälgitavus

| 20. | rõhutab, et tõsist ohtu kujutavad tooted tuleb võimalikult kiiresti ja jäädavalt turult tagasi võtta või kutsuda, ning et tuleb tagada jälgitavus kogu tarneahelas, mis nõuab piisavaid ressursse asjaomaste järelevalveasutuste jaoks; |
| --- | --- |

20.

rõhutab, et tõsist ohtu kujutavad tooted tuleb võimalikult kiiresti ja jäädavalt turult tagasi võtta või kutsuda, ning et tuleb tagada jälgitavus kogu tarneahelas, mis nõuab piisavaid ressursse asjaomaste järelevalveasutuste jaoks;

| 21. | rõhutab, et on tähtis tagada usaldusväärne jälgitavus toote olelusringi kõigil etappidel, kindlustades samas, et see ei tooks kaasa halduskoormuse suurenemist; |
| --- | --- |

21.

rõhutab, et on tähtis tagada usaldusväärne jälgitavus toote olelusringi kõigil etappidel, kindlustades samas, et see ei tooks kaasa halduskoormuse suurenemist;

| 22. | rõhutab, kui oluline on toodete jälgitavus ning märgiste alusel toote päritoluriigi ja vastutava tootja väljaselgitamine; |
| --- | --- |

22.

rõhutab, kui oluline on toodete jälgitavus ning märgiste alusel toote päritoluriigi ja vastutava tootja väljaselgitamine;

| 23. | nõuab juba sisseseatud kindlakstegemise korra tõhusat jõustamist; julgustab komisjoni viima läbi uute tehnoloogiate kasutamise hindamisi, kuid arvab, et uute tehnoloogiate kasutamine peab olema proportsionaalne ega tohi ohustada tarbija privaatsust, turvalisust ja ohutust; |
| --- | --- |

23.

nõuab juba sisseseatud kindlakstegemise korra tõhusat jõustamist; julgustab komisjoni viima läbi uute tehnoloogiate kasutamise hindamisi, kuid arvab, et uute tehnoloogiate kasutamine peab olema proportsionaalne ega tohi ohustada tarbija privaatsust, turvalisust ja ohutust;

| 24. | rõhutab siiski, et ELi turul ei tohiks ametliku jälgimissüsteemi või -meetodina kehtestada ühtset tehnilist lahendust; ning nõuab üldist proportsionaalsust; |
| --- | --- |

24.

rõhutab siiski, et ELi turul ei tohiks ametliku jälgimissüsteemi või -meetodina kehtestada ühtset tehnilist lahendust; ning nõuab üldist proportsionaalsust;

| 25. | toonitab, et RAPEXi teabevahetust kolmandatest riikidest (India, Hiina) pärit ohtlike toodete kohta tuleb arendada ja veelgi tugevdada ning et RAPEXi viimaseid uuringuid tuleb hinnata; |
| --- | --- |

25.

toonitab, et RAPEXi teabevahetust kolmandatest riikidest (India, Hiina) pärit ohtlike toodete kohta tuleb arendada ja veelgi tugevdada ning et RAPEXi viimaseid uuringuid tuleb hinnata;

RAPEX

| 26. | tunnistab, et RAPEX on kasulik ja tõhus ohtlike toodete suhtes võetud meetmete alase teabe levitamise vahend liikmesriikides, kuid on arvamusel, et seda saab veelgi parandada; |
| --- | --- |

26.

tunnistab, et RAPEX on kasulik ja tõhus ohtlike toodete suhtes võetud meetmete alase teabe levitamise vahend liikmesriikides, kuid on arvamusel, et seda saab veelgi parandada;

| 27. | kutsub komisjoni üles võimaldama tooteohutuse spetsialistidele, tootjatele, kaubandus- ja tarbijaorganisatsioonidele ning riikide ametiasutustele juurdepääsu kogu asjakohasele teabele, tagades vajaliku konfidentsiaalsuse; kutsub komisjoni üles parandama teadlikkust RAPEXist ning ELi tagasikutsumissüsteemidest väljaspool ELi; |
| --- | --- |

27.

kutsub komisjoni üles võimaldama tooteohutuse spetsialistidele, tootjatele, kaubandus- ja tarbijaorganisatsioonidele ning riikide ametiasutustele juurdepääsu kogu asjakohasele teabele, tagades vajaliku konfidentsiaalsuse; kutsub komisjoni üles parandama teadlikkust RAPEXist ning ELi tagasikutsumissüsteemidest väljaspool ELi;

| 28. | tunneb heameelt uute RAPEXi suuniste üle, mis aitavad kaasa RAPEXi toimimise täiustamisele; palub komisjonil tõhustada uut riskihindamise meetodit ja ühtlustatud kaupadele juba sisseseatud meetodeid, et abistada turujärelevalve asutusi nende töös; |
| --- | --- |

28.

tunneb heameelt uute RAPEXi suuniste üle, mis aitavad kaasa RAPEXi toimimise täiustamisele; palub komisjonil tõhustada uut riskihindamise meetodit ja ühtlustatud kaupadele juba sisseseatud meetodeid, et abistada turujärelevalve asutusi nende töös;

| 29. | kutsub komisjoni üles looma selgust toodete „tõsist ohtu kujutavateks” toodeteks liigitamisel RAPEXi teadete jaoks; |
| --- | --- |

29.

kutsub komisjoni üles looma selgust toodete „tõsist ohtu kujutavateks” toodeteks liigitamisel RAPEXi teadete jaoks;

| 30. | märgib, et Euroopa siseturule viiakse järjest rohkem kolmandatest riikidest pärinevaid tarbekaupu; on eriti mures, et igal aastal suureneb RAPEXi nende teadete arv, mis on seotud Hiina päritolu toodetega, mis moodustavad üle poole RAPEXi teavitamistest ja mille korral ei ole 20 % juhtudest võimalik tuvastada tootjat; kutsub seetõttu üles tegema tõhusaid jõupingutusi rahvusvaheliselt ja tunneb heameelt ELi, Hiina ja USA koostöö üle toodete jälgitavuse strateegiate vallas; tunneb heameelt kõigi ELi ja Hiina ametiasutuste organiseeritud toetuse, koolituse ja seminaride üle, mille eesmärk on tooteohutuse paremaks muutmine; rõhutab, et nende probleemidega tegelemiseks on vaja mitmeaastaseid programme; |
| --- | --- |

30.

märgib, et Euroopa siseturule viiakse järjest rohkem kolmandatest riikidest pärinevaid tarbekaupu; on eriti mures, et igal aastal suureneb RAPEXi nende teadete arv, mis on seotud Hiina päritolu toodetega, mis moodustavad üle poole RAPEXi teavitamistest ja mille korral ei ole 20 % juhtudest võimalik tuvastada tootjat; kutsub seetõttu üles tegema tõhusaid jõupingutusi rahvusvaheliselt ja tunneb heameelt ELi, Hiina ja USA koostöö üle toodete jälgitavuse strateegiate vallas; tunneb heameelt kõigi ELi ja Hiina ametiasutuste organiseeritud toetuse, koolituse ja seminaride üle, mille eesmärk on tooteohutuse paremaks muutmine; rõhutab, et nende probleemidega tegelemiseks on vaja mitmeaastaseid programme;

| 31. | palub komisjonil võtta arvesse kasu, mida võib saada RAPEX–Hiina süsteemile sarnaneva süsteemi loomisest muude kaubanduspartnerite jaoks, pidades silmas eriti neid, kelle tooted on kantud RAPEXi süsteemi; |
| --- | --- |

31.

palub komisjonil võtta arvesse kasu, mida võib saada RAPEX–Hiina süsteemile sarnaneva süsteemi loomisest muude kaubanduspartnerite jaoks, pidades silmas eriti neid, kelle tooted on kantud RAPEXi süsteemi;

| 32. | palub komisjonil kajastada RAPEXis või mõnes muus sobivas ELi tasandi süsteemis karistusi liikmesriikidepoolsete rikkumiste eest, et tagada läbipaistvus ja stiimulid kõigile sidusrühmadele; |
| --- | --- |

32.

palub komisjonil kajastada RAPEXis või mõnes muus sobivas ELi tasandi süsteemis karistusi liikmesriikidepoolsete rikkumiste eest, et tagada läbipaistvus ja stiimulid kõigile sidusrühmadele;

Interneti-müük ja tolliamet

| 33. | on mures raskuste pärast, millega seisavad silmitsi turujärelevalve ametiasutused, võttes meetmeid ohtlike toodete müümise vastu internetis; |
| --- | --- |

33.

on mures raskuste pärast, millega seisavad silmitsi turujärelevalve ametiasutused, võttes meetmeid ohtlike toodete müümise vastu internetis;

| 34. | tunneb heameelt komisjoni tooteohutuse alase projekti C2013 üle, mille raames koostatakse ELi tollikontrolli suunised; nõuab tungivalt, et komisjon esitaks konkreetsed vahendid, mille abil tolliasutused saaksid lahendada importtoodete nõuetekohase kontrolliga seotud probleeme; nõuab täitevasutustelt veelgi tõhusamat koostööd; |
| --- | --- |

34.

tunneb heameelt komisjoni tooteohutuse alase projekti C2013 üle, mille raames koostatakse ELi tollikontrolli suunised; nõuab tungivalt, et komisjon esitaks konkreetsed vahendid, mille abil tolliasutused saaksid lahendada importtoodete nõuetekohase kontrolliga seotud probleeme; nõuab täitevasutustelt veelgi tõhusamat koostööd;

| 35. | tunnistab, et on suurenenud selliste interneti kaudu ostetavate toodete hulk, mis ei vasta Euroopa standarditele ning seega seavad ohtu tarbijate tervise ja ohutuse; palub komisjonil tugevdada ja standardida internetist ostetud toodete tollikontrolli ning teostada turujärelevalvet, pöörates erilist tähelepanu toodetele, mis võivad tarbijatele otsest kahju tekitada, nagu farmaatsiatooted või toidukaubad; nõuab komisjonilt tungivalt, et ta uuriks selle probleemi võimalikke lahendusi, et suurendada tarbijate usaldust e-kaubanduse vastu; |
| --- | --- |

35.

tunnistab, et on suurenenud selliste interneti kaudu ostetavate toodete hulk, mis ei vasta Euroopa standarditele ning seega seavad ohtu tarbijate tervise ja ohutuse; palub komisjonil tugevdada ja standardida internetist ostetud toodete tollikontrolli ning teostada turujärelevalvet, pöörates erilist tähelepanu toodetele, mis võivad tarbijatele otsest kahju tekitada, nagu farmaatsiatooted või toidukaubad; nõuab komisjonilt tungivalt, et ta uuriks selle probleemi võimalikke lahendusi, et suurendada tarbijate usaldust e-kaubanduse vastu;

| 36. | kutsub komisjoni ja liikmesriikide ametiasutusi üles tagama ametnike korraliku koolituse, et ohtu kujutavaid tooteid rohkem avastataks; nõuab tungivalt tolli- ja turujärelevalveasutuste paremat koostööd enne toodete turule laskmist, milleks on samuti vaja mitmeaastast programmi; |
| --- | --- |

36.

kutsub komisjoni ja liikmesriikide ametiasutusi üles tagama ametnike korraliku koolituse, et ohtu kujutavaid tooteid rohkem avastataks; nõuab tungivalt tolli- ja turujärelevalveasutuste paremat koostööd enne toodete turule laskmist, milleks on samuti vaja mitmeaastast programmi;

| 37. | kutsub komisjoni ja riiklikke pädevaid asutusi töötama ka edaspidi välja tarbijatele suunatud teadlikkuse tõstmise kampaaniaid, mis teavitaksid neid eriti internetist võltsitud kaupade ostmisega seotud ohtudest; |
| --- | --- |

37.

kutsub komisjoni ja riiklikke pädevaid asutusi töötama ka edaspidi välja tarbijatele suunatud teadlikkuse tõstmise kampaaniaid, mis teavitaksid neid eriti internetist võltsitud kaupade ostmisega seotud ohtudest;

Standardimine

| 38. | toonitab, et turujärelevalveasutused peavad korrapäraselt osalema ohutuse seisukohast oluliste standardite väljatöötamises, sest see on asjakohane vahend tagamaks, et nende teadmistest on standardimisel kasu ning loomaks standarditest paremat arusaamist, millega kindlustatakse, et standardite vabatahtlik kohaldamine aitab kaasa tarbijate suuremale ohutusele ja tervisele ning samuti õiguskindlusele, mis võimaldab liikmesriikide asutustel Euroopa standardeid nõuetekohaselt tõlgendada ja kohaldada; |
| --- | --- |

38.

toonitab, et turujärelevalveasutused peavad korrapäraselt osalema ohutuse seisukohast oluliste standardite väljatöötamises, sest see on asjakohane vahend tagamaks, et nende teadmistest on standardimisel kasu ning loomaks standarditest paremat arusaamist, millega kindlustatakse, et standardite vabatahtlik kohaldamine aitab kaasa tarbijate suuremale ohutusele ja tervisele ning samuti õiguskindlusele, mis võimaldab liikmesriikide asutustel Euroopa standardeid nõuetekohaselt tõlgendada ja kohaldada;

| 39. | kutsub komisjoni üles muutma standardimisvolitusi selgemaks ning kaaluma muid järkjärgulisi viise, kuidas parandada riikide ja Euroopa standardimissüsteeme ning integreerida need ühtlustamata valdkonnas, pöörates tähelepanu VKEde osalemisele ja säilitades samal ajal praeguse struktuuri peamised elemendid; |
| --- | --- |

39.

kutsub komisjoni üles muutma standardimisvolitusi selgemaks ning kaaluma muid järkjärgulisi viise, kuidas parandada riikide ja Euroopa standardimissüsteeme ning integreerida need ühtlustamata valdkonnas, pöörates tähelepanu VKEde osalemisele ja säilitades samal ajal praeguse struktuuri peamised elemendid;

| 40. | nõuab tungivalt, et komisjon parandaks praegu Euroopa standardite väljatöötamise mandaatide loomisele kohaldatavat korda, et tagada tõhusam õigeaegne reageerimine uutele või tekkivatele ohtudele; rõhutab siiski, et uus või muudetud kord peaks sisaldama parlamendi kontrolli; rõhutab, et parlamendil peaks samuti olema õigus kontrollida rahvusvaheliste, Euroopa-väliste ja muude standardite ülevõtmise korda ja rakendamist; |
| --- | --- |

40.

nõuab tungivalt, et komisjon parandaks praegu Euroopa standardite väljatöötamise mandaatide loomisele kohaldatavat korda, et tagada tõhusam õigeaegne reageerimine uutele või tekkivatele ohtudele; rõhutab siiski, et uus või muudetud kord peaks sisaldama parlamendi kontrolli; rõhutab, et parlamendil peaks samuti olema õigus kontrollida rahvusvaheliste, Euroopa-väliste ja muude standardite ülevõtmise korda ja rakendamist;

| 41. | nõuab, et Euroopa standardiorganisatsioonid ja komisjon uuriks kõiki süsteeme, mis võiksid kiirendada standardite väljatöötamist, tagades samal ajal kõigi sidusrühmade asjakohase kaasatuse, näiteks kiirmenetluse kasutuselevõtt või komisjonile antav võimalus avaldada olemasolevaid komisjoni mandaadi alusel väljatöötatud Euroopa või ISO-standardeid, kui need standardid suurendavad oluliselt tarbijakaitset või käsitlevad vahemeetmena spetsiifilisi riske, kuni muutub kättesaadavaks püsiv lahendus; |
| --- | --- |

41.

nõuab, et Euroopa standardiorganisatsioonid ja komisjon uuriks kõiki süsteeme, mis võiksid kiirendada standardite väljatöötamist, tagades samal ajal kõigi sidusrühmade asjakohase kaasatuse, näiteks kiirmenetluse kasutuselevõtt või komisjonile antav võimalus avaldada olemasolevaid komisjoni mandaadi alusel väljatöötatud Euroopa või ISO-standardeid, kui need standardid suurendavad oluliselt tarbijakaitset või käsitlevad vahemeetmena spetsiifilisi riske, kuni muutub kättesaadavaks püsiv lahendus;

| 42. | nõuab, et komisjoni standardimise mandaate parandataks, et Euroopa standardiorganisatsioonid saaksid välja töötada Euroopa standardid, mis täidaksid tehnilised nõuded, millega saavutatakse või hinnatakse vastavust poliitilise otsusega; arvab seoses sellega, et väljatöötamisprotsessis on vaja Euroopa Komisjoni ja Euroopa standardiorganisatsioonide paremat kaasatust ja koostööd; arvestades, et need organisatsioonid töötavad konsensuse põhimõttel, peab süsteemi nõuetekohaseks toimimiseks oluliseks seda, et poliitiliste küsimustega tegeletaks poliitilisel tasemel, mitte ei edastataks neid Euroopa Komisjonile, standardiorganisatsioonidele ega täitevasutustele; |
| --- | --- |

42.

nõuab, et komisjoni standardimise mandaate parandataks, et Euroopa standardiorganisatsioonid saaksid välja töötada Euroopa standardid, mis täidaksid tehnilised nõuded, millega saavutatakse või hinnatakse vastavust poliitilise otsusega; arvab seoses sellega, et väljatöötamisprotsessis on vaja Euroopa Komisjoni ja Euroopa standardiorganisatsioonide paremat kaasatust ja koostööd; arvestades, et need organisatsioonid töötavad konsensuse põhimõttel, peab süsteemi nõuetekohaseks toimimiseks oluliseks seda, et poliitiliste küsimustega tegeletaks poliitilisel tasemel, mitte ei edastataks neid Euroopa Komisjonile, standardiorganisatsioonidele ega täitevasutustele;

| 43. | nõuab, et üldise tooteohutuse direktiivis võetaks kasutusele standardile ametliku vastuväite esitamise kord, nagu on sätestatud näiteks otsuses nr 768/2008/EÜ; on arvamusel, et selle korra kasutamine peaks olema võimalik veel enne, kui standard on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, kuid see ei tohiks asendada liikmesriikide turujärelevalveasutuste märkimisväärselt suuremat kaasatust standardimissüsteemis; |
| --- | --- |

43.

nõuab, et üldise tooteohutuse direktiivis võetaks kasutusele standardile ametliku vastuväite esitamise kord, nagu on sätestatud näiteks otsuses nr 768/2008/EÜ; on arvamusel, et selle korra kasutamine peaks olema võimalik veel enne, kui standard on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, kuid see ei tohiks asendada liikmesriikide turujärelevalveasutuste märkimisväärselt suuremat kaasatust standardimissüsteemis;

| 44. | palub komisjonil ja kõigil sidusrühmadel tagada Euroopa standardimissüsteemi rahaline jätkusuutlikkus, sh avaliku ja erasektori partnerluste ja mitmeaastase finantsplaneerimise kaudu, kuna see on oluline süsteemi tõhususe ja tulemuslikkuse tagamiseks; |
| --- | --- |

44.

palub komisjonil ja kõigil sidusrühmadel tagada Euroopa standardimissüsteemi rahaline jätkusuutlikkus, sh avaliku ja erasektori partnerluste ja mitmeaastase finantsplaneerimise kaudu, kuna see on oluline süsteemi tõhususe ja tulemuslikkuse tagamiseks;

| 45. | nõuab, et komisjon astuks kooskõlas uue õigusraamistikuga täiendavaid samme, et vajalikud muudatused saaksid olla tõhustatud; |
| --- | --- |

45.

nõuab, et komisjon astuks kooskõlas uue õigusraamistikuga täiendavaid samme, et vajalikud muudatused saaksid olla tõhustatud;

*

* *

| 46. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

46.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  EÜT L 11, 15.1.2002, lk 4.

(2)  ELT L 218, 13.8.2008, lk 30.

(3)  ELT L 218, 13.8.2008, lk 82.

(4)  ELT L 22, 26.1.2010, lk 1.

---

| 7.7.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 199/7 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 199/7

---

Teisipäev, 8. märts 2011Gripiviiruse H1N1 ohjamine

P7_TA(2011)0077

Euroopa Parlamendi 8. märtsi 2011. aasta resolutsioon gripiviiruse H1N1 ohjamise hindamise kohta ELis 2009.–2010. aastal (2010/2153(INI))

2012/C 199 E/02

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 168; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 168;

| — | võttes arvesse rahvusvahelisi tervise-eeskirju (2005) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelisi tervise-eeskirju (2005) (1);

| — | võttes arvesse komisjoni 28. novembri 2005. aasta teatist pandeemiliseks gripiks valmisoleku ja reageeringu planeerimise kohta Euroopa Ühenduses (KOM(2005)0607); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 28. novembri 2005. aasta teatist pandeemiliseks gripiks valmisoleku ja reageeringu planeerimise kohta Euroopa Ühenduses (KOM(2005)0607);

| — | võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2007. aasta töödokumenti terviseohutusega seotud küsimuste kohta (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2007. aasta töödokumenti terviseohutusega seotud küsimuste kohta (2);

| — | võttes arvesse nõukogu 16. detsembri 2008. aasta järeldusi terviseohutuse kohta (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 16. detsembri 2008. aasta järeldusi terviseohutuse kohta (3);

| — | võttes arvesse Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse (ECDC) vahesuuniseid spetsiaalse pandeemilise gripiviiruse vaktsiini kasutamise kohta 2009. aasta gripiviiruse H1N1 pandeemilise puhangu ajal (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse (ECDC) vahesuuniseid spetsiaalse pandeemilise gripiviiruse vaktsiini kasutamise kohta 2009. aasta gripiviiruse H1N1 pandeemilise puhangu ajal (4);

| — | võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) 2009. aasta aprilli juhiseid pandeemiliseks gripiks valmisoleku ja reageeringu kohta (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) 2009. aasta aprilli juhiseid pandeemiliseks gripiks valmisoleku ja reageeringu kohta (5);

| — | võttes arvesse nõukogu 30. aprilli 2009. aasta järeldusi (6) gripi A/H1N1 nakkuse kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 30. aprilli 2009. aasta järeldusi (6) gripi A/H1N1 nakkuse kohta;

| — | võttes arvesse ECDC direktori ja parlamendi keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni vahelist arvamuste vahetust, mis toimus 4. septembril 2009. aastal; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ECDC direktori ja parlamendi keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni vahelist arvamuste vahetust, mis toimus 4. septembril 2009. aastal;

| — | võttes arvesse komisjoni 15. septembri 2009. aasta teatist „Pandeemia H1N1 2009” (7); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 15. septembri 2009. aasta teatist „Pandeemia H1N1 2009” (7);

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 15. septembri 2009. aasta töödokumenti „Gripiviiruse A(H1N1) vaktsiinide ühishange” (8); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 15. septembri 2009. aasta töödokumenti „Gripiviiruse A(H1N1) vaktsiinide ühishange” (8);

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 15. septembri 2009. aasta töödokumenti „Avalikkuse ja meedia teavitamine 2009. aasta H1N1 pandeemiast” (9); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 15. septembri 2009. aasta töödokumenti „Avalikkuse ja meedia teavitamine 2009. aasta H1N1 pandeemiast” (9);

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 15. septembri 2009. aasta töödokumenti „Kolmandate riikide toetamine gripiviiruse A(H1N1) vastases võitluses” (10); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 15. septembri 2009. aasta töödokumenti „Kolmandate riikide toetamine gripiviiruse A(H1N1) vastases võitluses” (10);

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 15. septembri 2009. aasta töödokumenti „Viirusevastaste ravimite ja vaktsiinide loamenetluse reguleerimine 2009. aasta pandeemilise gripiviiruse H1N1 vastaseks kaitseks” (11); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 15. septembri 2009. aasta töödokumenti „Viirusevastaste ravimite ja vaktsiinide loamenetluse reguleerimine 2009. aasta pandeemilise gripiviiruse H1N1 vastaseks kaitseks” (11);

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 15. septembri 2009. aasta töödokumenti „2009. aasta H1N1 pandeemia vastane vaktsineerimisstrateegia” (12); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 15. septembri 2009. aasta töödokumenti „2009. aasta H1N1 pandeemia vastane vaktsineerimisstrateegia” (12);

| — | võttes arvesse 2009. aasta oktoobris välja antud dokumenti „Gripiviiruse A(H1N1) vaktsiini kasulikkuse ja riski suhte järelevalve Euroopa strateegia” (13); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2009. aasta oktoobris välja antud dokumenti „Gripiviiruse A(H1N1) vaktsiini kasulikkuse ja riski suhte järelevalve Euroopa strateegia” (13);

| — | võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 2009. aasta järeldusi 2009. aasta H1N1 pandeemia strateegilise lähenemisviisi kohta (14); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 2009. aasta järeldusi 2009. aasta H1N1 pandeemia strateegilise lähenemisviisi kohta (14);

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 23. novembri 2009. aasta töödokumenti „Terviseohutus Euroopa Liidus ja rahvusvahelisel tasandil” (15); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 23. novembri 2009. aasta töödokumenti „Terviseohutus Euroopa Liidus ja rahvusvahelisel tasandil” (15);

| — | võttes arvesse 16. aprilli 2010. aasta hindamisaruannet „ELi meetmed 2009. aasta H1N1 pandeemia vastu” (16); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 16. aprilli 2010. aasta hindamisaruannet „ELi meetmed 2009. aasta H1N1 pandeemia vastu” (16);

| — | võttes arvesse 2010. aasta jaanuari lõpparuannet Euroopa Ravimiameti läbiviidud hindamise kohta (17); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2010. aasta jaanuari lõpparuannet Euroopa Ravimiameti läbiviidud hindamise kohta (17);

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee 2010. aasta juunis vastu võetud resolutsiooni nr 1749 (2010) „H1N1 pandeemia käsitlemine – rohkem läbipaistvust” (18); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee 2010. aasta juunis vastu võetud resolutsiooni nr 1749 (2010) „H1N1 pandeemia käsitlemine – rohkem läbipaistvust” (18);

| — | võttes arvesse 1. ja 2. juulil 2010. aastal toimunud konverentsi „A-tüüpi gripiviiruse H1N1 pandeemia õppetunnid” järeldusi (19); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1. ja 2. juulil 2010. aastal toimunud konverentsi „A-tüüpi gripiviiruse H1N1 pandeemia õppetunnid” järeldusi (19);

| — | võttes arvesse Euroopa Ombudsmani 29. aprilli ja 19. mai 2010. aasta soovitusi Euroopa Ravimiameti kohta (20); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ombudsmani 29. aprilli ja 19. mai 2010. aasta soovitusi Euroopa Ravimiameti kohta (20);

| — | võttes arvesse 25. augusti 2010. aasta hindamisaruannet „ELi pandeemiliste vaktsiinide strateegiad” (21); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 25. augusti 2010. aasta hindamisaruannet „ELi pandeemiliste vaktsiinide strateegiad” (21);

| — | võttes arvesse nõukogu 13. septembri 2010. aasta järeldusi gripiviiruse A/H1N1 pandeemiast saadud õppetundide ja terviseohutuse kohta ELis (22); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 13. septembri 2010. aasta järeldusi gripiviiruse A/H1N1 pandeemiast saadud õppetundide ja terviseohutuse kohta ELis (22);

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 18. novembri 2010. aasta töödokumenti H1N1 pandeemia õppetundide ja ELi terviseohutuse kohta (SEK(2010)1440); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 18. novembri 2010. aasta töödokumenti H1N1 pandeemia õppetundide ja ELi terviseohutuse kohta (SEK(2010)1440);

| — | võttes arvesse ECDC epidemioloogiaalast aastaaruannet nakkushaiguste kohta Euroopas 2010. aastal (23); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ECDC epidemioloogiaalast aastaaruannet nakkushaiguste kohta Euroopas 2010. aastal (23);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni poolt 5. oktoobril 2010. aastal korraldatud seminari „Gripiviiruse A(H1N1) pandeemia – liikmesriikide ja Euroopa Liidu reaktsioon”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni poolt 5. oktoobril 2010. aastal korraldatud seminari „Gripiviiruse A(H1N1) pandeemia – liikmesriikide ja Euroopa Liidu reaktsioon”;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48;

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit (A7-0035/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit (A7-0035/2011),

| A. | arvestades, et riikide ja rahvusvahelised tervishoiuasutused, sh Maailma Terviseorganisatsioon (WHO), teatasid 2009. aasta mais, et gripp H1N1 tekitas sel ajal ainult kerget haigestumist ning võis arvata, kuid ei olnud võimalik tagada, et see jääb ka edaspidi nii; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et riikide ja rahvusvahelised tervishoiuasutused, sh Maailma Terviseorganisatsioon (WHO), teatasid 2009. aasta mais, et gripp H1N1 tekitas sel ajal ainult kerget haigestumist ning võis arvata, kuid ei olnud võimalik tagada, et see jääb ka edaspidi nii;

| B. | arvestades, et vastavalt rahvusvahelistele tervise-eeskirjadele, mis on sellele õigusaktile alla kirjutanud riikidele täitmiseks kohustuslikud, on WHOl muu hulgas volitus viia läbi rahvatervise kaitse järelevalvet, koordineerida vastavaid rahvusvahelisi meetmeid ning potentsiaalselt pandeemiaohtu tekitava viiruse puhul määratleda kuuetasandilise skaala asjakohane faas; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et vastavalt rahvusvahelistele tervise-eeskirjadele, mis on sellele õigusaktile alla kirjutanud riikidele täitmiseks kohustuslikud, on WHOl muu hulgas volitus viia läbi rahvatervise kaitse järelevalvet, koordineerida vastavaid rahvusvahelisi meetmeid ning potentsiaalselt pandeemiaohtu tekitava viiruse puhul määratleda kuuetasandilise skaala asjakohane faas;

| C. | arvestades, et ülemaailmse pandeemia asjakohane faas määratletakse vastavalt rahvusvaheliste tervise-eeskirjade sätetele ning konsulteerides teiste organisatsioonide, institutsioonide ja mõjutatud liikmesriikidega; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ülemaailmse pandeemia asjakohane faas määratletakse vastavalt rahvusvaheliste tervise-eeskirjade sätetele ning konsulteerides teiste organisatsioonide, institutsioonide ja mõjutatud liikmesriikidega;

| D. | arvestades, et vastavalt WHO poolt 2009. aastal korrigeeritud mõistele põhinevad pandeemia määratlemise kriteeriumid vaid viiruse levikul, kuid jätavad tähelepanuta selle põhjustatava haigestumise raskuse; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et vastavalt WHO poolt 2009. aastal korrigeeritud mõistele põhinevad pandeemia määratlemise kriteeriumid vaid viiruse levikul, kuid jätavad tähelepanuta selle põhjustatava haigestumise raskuse;

| E. | arvestades, et rahvatervist käsitlevate otsuste langetamisel, mis võivad mõjutada liikmesriikide rahvatervist ja sotsiaalpoliitikat, peaksid Euroopa Komisjon ja välised organid, nagu WHO arvestama nii tulevaste gripipuhangute virulentsuse kui ka viiruse levimisvõimega; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et rahvatervist käsitlevate otsuste langetamisel, mis võivad mõjutada liikmesriikide rahvatervist ja sotsiaalpoliitikat, peaksid Euroopa Komisjon ja välised organid, nagu WHO arvestama nii tulevaste gripipuhangute virulentsuse kui ka viiruse levimisvõimega;

| F. | arvestades, et pandeemia võimalikku tõsidust ja käiku on raske prognoosida, kuid on alati võimalus, et pandeemia võib Euroopas süveneda, nagu see toimus 1918. ja 1968. aastal; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et pandeemia võimalikku tõsidust ja käiku on raske prognoosida, kuid on alati võimalus, et pandeemia võib Euroopas süveneda, nagu see toimus 1918. ja 1968. aastal;

| G. | arvestades, et WHO pandeemiahäire väljakuulutamise ja sellele järgnenud soovituste põhjal reageerisid liikmesriigid kooskõlas ettevaatusprintsiibiga kiiresti, kasutades rahvatervise tegevuskavade rakendamiseks kõiki nende käsutuses olevaid vahendeid; arvestades, et häiretaseme tõstmine kõige kõrgemasse faasi, mis näitab pandeemia olemasolu, tõi mõnel juhul kaasa otsuseid rahvatervise kohta, mis olid ebaproportsionaalsed; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et WHO pandeemiahäire väljakuulutamise ja sellele järgnenud soovituste põhjal reageerisid liikmesriigid kooskõlas ettevaatusprintsiibiga kiiresti, kasutades rahvatervise tegevuskavade rakendamiseks kõiki nende käsutuses olevaid vahendeid; arvestades, et häiretaseme tõstmine kõige kõrgemasse faasi, mis näitab pandeemia olemasolu, tõi mõnel juhul kaasa otsuseid rahvatervise kohta, mis olid ebaproportsionaalsed;

| H. | võttes arvesse, et WHO kuulutas valmisolekuseisundi seoses H1N1 gripiga lõppenuks alles 2010. aasta augustis (WHO peadirektori 10. augusti 2010. aasta avaldus (24)); |
| --- | --- |

H.

võttes arvesse, et WHO kuulutas valmisolekuseisundi seoses H1N1 gripiga lõppenuks alles 2010. aasta augustis (WHO peadirektori 10. augusti 2010. aasta avaldus (24));

| I. | arvestades, et subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt kuuluvad terviseriskide vastu valmistumine ja nendele reageerimine ELis liikmesriikide pädevusse; arvestades, et Lissaboni lepingus õhutatakse liikmesriike tugevdama WHO ja ELi olemasolevate struktuuride raames koostööd, teabevahetust ja häid tavasid; arvestades, et komisjoni poolt Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse (ECDC) ning Euroopa Ravimiameti (EMA) toetusel vastavalt rahvusvahelistele tervishoiueeskirjadele võetavad tugevamad koordineerimismeetmed tugevdavad siseriiklike meetmete tõhusust; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt kuuluvad terviseriskide vastu valmistumine ja nendele reageerimine ELis liikmesriikide pädevusse; arvestades, et Lissaboni lepingus õhutatakse liikmesriike tugevdama WHO ja ELi olemasolevate struktuuride raames koostööd, teabevahetust ja häid tavasid; arvestades, et komisjoni poolt Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse (ECDC) ning Euroopa Ravimiameti (EMA) toetusel vastavalt rahvusvahelistele tervishoiueeskirjadele võetavad tugevamad koordineerimismeetmed tugevdavad siseriiklike meetmete tõhusust;

| J. | arvestades, et farmaatsiatööstus on pidanud reageerima liikmesriikide ootamatutele, tungivatele ja kasvavatele nõudmistele tarnida vakstiine; arvestades, et farmaatsiatööstusel tuli viirusele reageerimiseks väga kiiresti välja töötada uus vakstiin; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et farmaatsiatööstus on pidanud reageerima liikmesriikide ootamatutele, tungivatele ja kasvavatele nõudmistele tarnida vakstiine; arvestades, et farmaatsiatööstusel tuli viirusele reageerimiseks väga kiiresti välja töötada uus vakstiin;

| K. | arvestades, et käesoleva kriisi ohjamisega kaasnenud kulud liikmesriikides olid märkimisväärsed ning on võimalik, et neid oleks saanud vähendada parema koostööga liikmesriikide vahel ning liikmesriikide ja ECDC tegevuse parema koordineerimisega; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et käesoleva kriisi ohjamisega kaasnenud kulud liikmesriikides olid märkimisväärsed ning on võimalik, et neid oleks saanud vähendada parema koostööga liikmesriikide vahel ning liikmesriikide ja ECDC tegevuse parema koordineerimisega;

| L. | arvestades, et teatavate liikmesriikide kulud rakendatud tegevuskava raames on peamiselt seotud suures koguses vaktsiini ja viirusevastaste ravimite ostmisega ning arvestades, et nende ostmise menetlused on mitmes liikmesriigis tekitanud muret seoses avaliku pakkumise korrast kinnipidamise ja läbipaistvusega; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et teatavate liikmesriikide kulud rakendatud tegevuskava raames on peamiselt seotud suures koguses vaktsiini ja viirusevastaste ravimite ostmisega ning arvestades, et nende ostmise menetlused on mitmes liikmesriigis tekitanud muret seoses avaliku pakkumise korrast kinnipidamise ja läbipaistvusega;

| M. | arvestades, et liikmesriikides, kes olid eelnevalt sõlminud lepingud vaktsiini ostmiseks, esines sõltuvalt lepingute erinevatest vastutuse tingimustest olulisi hinnavahesid; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et liikmesriikides, kes olid eelnevalt sõlminud lepingud vaktsiini ostmiseks, esines sõltuvalt lepingute erinevatest vastutuse tingimustest olulisi hinnavahesid;

| N. | arvestades, et mitmes liikmesriigis algatati kohtuasjad, milles ametnikke süüdistati korruptsioonis ja kuritegelikes kokkulepetes seoses 2009. aasta suvel tervishoiuministeeriumite ja tootjate vahel sõlmitud H1N1 gripivaktsiine käsitlevate lepingutega; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et mitmes liikmesriigis algatati kohtuasjad, milles ametnikke süüdistati korruptsioonis ja kuritegelikes kokkulepetes seoses 2009. aasta suvel tervishoiuministeeriumite ja tootjate vahel sõlmitud H1N1 gripivaktsiine käsitlevate lepingutega;

| O. | arvestades, et komisjoni väitel on võimalik, et vaktsiini tarnijate tahtmatus kanda täieulatuslikku tootja vastutust võis tekitada kodanikes kahtlusi vaktsiini ohutuse suhtes; arvestades, et gripiviiruse H1N1 vastaste vaktsiinide usaldusväärsuse seadis kahtluse alla ka puudulik ja vastukäiv teave vaktsineerimise kasulikkuse ja riskide ning gripipandeemia võimaliku ohtlikkuse kohta avalikkusele; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et komisjoni väitel on võimalik, et vaktsiini tarnijate tahtmatus kanda täieulatuslikku tootja vastutust võis tekitada kodanikes kahtlusi vaktsiini ohutuse suhtes; arvestades, et gripiviiruse H1N1 vastaste vaktsiinide usaldusväärsuse seadis kahtluse alla ka puudulik ja vastukäiv teave vaktsineerimise kasulikkuse ja riskide ning gripipandeemia võimaliku ohtlikkuse kohta avalikkusele;

| P. | arvestades, et ELis ja liikmesriikides esitatud lahknevad soovitused seoses vaktsineerimise prioriteetsete rühmadega näitavad märkimisväärset ebakindlust ja erinevaid seisukohti seoses asjakohase reageerimisega gripiviirusele H1N1; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et ELis ja liikmesriikides esitatud lahknevad soovitused seoses vaktsineerimise prioriteetsete rühmadega näitavad märkimisväärset ebakindlust ja erinevaid seisukohti seoses asjakohase reageerimisega gripiviirusele H1N1;

| Q. | arvestades, et gripipandeemiaks valmisoleku kavandamine toetub suures osas vaktsineerimise strateegiatele; arvestades, et edukaks vaktsineerimise strateegia peab olema täidetud kolm tingimust: vaktsiin peab olema tõhus, vaktsiinil peab olema positiivne kasu ja riski tasakaal ning vakstiin peab olema suunatud riskirühmadele; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et gripipandeemiaks valmisoleku kavandamine toetub suures osas vaktsineerimise strateegiatele; arvestades, et edukaks vaktsineerimise strateegia peab olema täidetud kolm tingimust: vaktsiin peab olema tõhus, vaktsiinil peab olema positiivne kasu ja riski tasakaal ning vakstiin peab olema suunatud riskirühmadele;

| R. | arvestades, et nendele tingimustele vastavuse suhtes peab valitsema läbipaistvus; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et nendele tingimustele vastavuse suhtes peab valitsema läbipaistvus;

| S. | arvestades, et vaktsiinide kasu ja riski suhe on nüüdseks tõendatud tegelikul kasutusel põhinevate taluvuse ja immunogeensuse uuringutega; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et vaktsiinide kasu ja riski suhe on nüüdseks tõendatud tegelikul kasutusel põhinevate taluvuse ja immunogeensuse uuringutega;

| T. | arvestades, et on vaja korraldada vaktsiinide ja viirusevastaste ravimite kohta rohkem ravimiettevõtjatest sõltumatuid uuringuid, et saavutada tasakaal eraallikate poolt spondeeritud uuringute ja riiklikult rahastatavate uuringute vahel; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et on vaja korraldada vaktsiinide ja viirusevastaste ravimite kohta rohkem ravimiettevõtjatest sõltumatuid uuringuid, et saavutada tasakaal eraallikate poolt spondeeritud uuringute ja riiklikult rahastatavate uuringute vahel;

| U. | arvestades tulevasi gripipandeemiaid, tuleb jätkata tööd gripivaktsiinide tõhususe suurendamiseks eelkõige kõrge riskiga rühmade ja muundunud viirusetüvede osas; |
| --- | --- |

U.

arvestades tulevasi gripipandeemiaid, tuleb jätkata tööd gripivaktsiinide tõhususe suurendamiseks eelkõige kõrge riskiga rühmade ja muundunud viirusetüvede osas;

| V. | arvestades, et tänu vaktsiinide varajasele soetamisele ja süstemaatilise vaktsineerimise strateegiale eriti kõige ohualtimate rühmade hulgas, oli EL kõige paremini ettevalmistatud piirkond kogu maailmas; arvestades, et ELi liikmesriikide vahel esines valmisolekus siiski märkimisväärseid erinevusi ning tegeliku koostöö puudumine nõrgestas ELi üldist valmisolekut; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et tänu vaktsiinide varajasele soetamisele ja süstemaatilise vaktsineerimise strateegiale eriti kõige ohualtimate rühmade hulgas, oli EL kõige paremini ettevalmistatud piirkond kogu maailmas; arvestades, et ELi liikmesriikide vahel esines valmisolekus siiski märkimisväärseid erinevusi ning tegeliku koostöö puudumine nõrgestas ELi üldist valmisolekut;

| W. | arvestades, et liikmesriikide vahelise koostöö piiratus, eriti vaktsiinide ostmiseks ühiste avalike pakkumiste korraldamata jätmine, ühiste varude puudumine, liikmesriikide vahelise solidaarsuse ja vahendusmehhanismide puudumine ning paljudes liikmesriikides eelnevate ostulepingute puudumine olid peamised tegurid, mis takistasid ELi paremat valmisolekut; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et liikmesriikide vahelise koostöö piiratus, eriti vaktsiinide ostmiseks ühiste avalike pakkumiste korraldamata jätmine, ühiste varude puudumine, liikmesriikide vahelise solidaarsuse ja vahendusmehhanismide puudumine ning paljudes liikmesriikides eelnevate ostulepingute puudumine olid peamised tegurid, mis takistasid ELi paremat valmisolekut;

| X. | arvestades, et hoolimata Euroopa Ombudsmani esitatud korduvatest palvetest EMAle ei ole EMA valduses olevad dokumendid, mis on seotud uurimise protokollide, kliiniliste uuringute ja ravimite kõrvaltoimete EMA poolt teostatud hindamisega, ikka veel avalikkusele kättesaadavad; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et hoolimata Euroopa Ombudsmani esitatud korduvatest palvetest EMAle ei ole EMA valduses olevad dokumendid, mis on seotud uurimise protokollide, kliiniliste uuringute ja ravimite kõrvaltoimete EMA poolt teostatud hindamisega, ikka veel avalikkusele kättesaadavad;

| Y. | arvestades, et 2009.–2010. aastal ELis H1N1 gripiviiruse kohta jagatud informatsioon ja vastav teabevahetus näitas, et massiteabevahenditel on keskne roll tervishoiualaste ettevaatusabinõude ja soovituste edastamisel, kuid samas võivad nad rõhutada gripipuhangu teatavaid aspekte ja selle tagajärge, mis võib muuta avalikku arvamust ja ametivõimude reaktsiooni, |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et 2009.–2010. aastal ELis H1N1 gripiviiruse kohta jagatud informatsioon ja vastav teabevahetus näitas, et massiteabevahenditel on keskne roll tervishoiualaste ettevaatusabinõude ja soovituste edastamisel, kuid samas võivad nad rõhutada gripipuhangu teatavaid aspekte ja selle tagajärge, mis võib muuta avalikku arvamust ja ametivõimude reaktsiooni,

Koostöö

| 1. | nõuab ELis ja liikmesriikides rakendatud tulevaste gripipandeemiate jaoks ette nähtud ennetuskavade ülevaatamist eelkõige vastavate ajakohaste teaduslike uuringute alusel, et need oleksid tõhusamad ja järjepidevamad ning piisavalt iseseisvad ja paindlikud kohandumaks võimalikult kiiresti ja iseseisvalt reaalse ohu korral; |
| --- | --- |

1.

nõuab ELis ja liikmesriikides rakendatud tulevaste gripipandeemiate jaoks ette nähtud ennetuskavade ülevaatamist eelkõige vastavate ajakohaste teaduslike uuringute alusel, et need oleksid tõhusamad ja järjepidevamad ning piisavalt iseseisvad ja paindlikud kohandumaks võimalikult kiiresti ja iseseisvalt reaalse ohu korral;

| 2. | nõuab ELi tasandi põhitoimijate ja meditsiiniliste riskide juhtimise struktuuride – Euroopa Komisjoni, ECDC, EMA ja liikmesriikide, aga ka vähem ametlike organite, nagu terviseohutuse komitee, tervishoiualase kiirreageerimissüsteemi ja rahvatervise töörühma, kuhu kuuluvad kõrged ametnikud, kes võivad sekkuda tervishoiukriisi ohjamisega seotud otsustusprotsessi – rollide, ülesannete, pädevuse, piirangute, suhete ja kohustuste selgitamist ja vajadusel ülevaatamist ning nõuab selle teabe avalikkusele kättesaadavaks tegemist; |
| --- | --- |

2.

nõuab ELi tasandi põhitoimijate ja meditsiiniliste riskide juhtimise struktuuride – Euroopa Komisjoni, ECDC, EMA ja liikmesriikide, aga ka vähem ametlike organite, nagu terviseohutuse komitee, tervishoiualase kiirreageerimissüsteemi ja rahvatervise töörühma, kuhu kuuluvad kõrged ametnikud, kes võivad sekkuda tervishoiukriisi ohjamisega seotud otsustusprotsessi – rollide, ülesannete, pädevuse, piirangute, suhete ja kohustuste selgitamist ja vajadusel ülevaatamist ning nõuab selle teabe avalikkusele kättesaadavaks tegemist;

| 3. | peab tervitatavaks asjaolu, et komisjon võttis kohustuse kaaluda terviseohutuse komitee üldist läbivaatust ning selle õigusliku aluse tugevdamist pikas perspektiivis; |
| --- | --- |

3.

peab tervitatavaks asjaolu, et komisjon võttis kohustuse kaaluda terviseohutuse komitee üldist läbivaatust ning selle õigusliku aluse tugevdamist pikas perspektiivis;

| 4. | palub pöörata erilist tähelepanu terviseohutuse komitees liikmesriikide koostöö raames toimuvale sektoritevahelisele ettevalmistustööle; |
| --- | --- |

4.

palub pöörata erilist tähelepanu terviseohutuse komitees liikmesriikide koostöö raames toimuvale sektoritevahelisele ettevalmistustööle;

| 5. | rõhutab vajadust süvendada liikmesriikide vahelist koostööd ning paremini koordineerida liikmesriikide ja ECDC tegevust, et pandeemiale reageerimiseks tagada vastavalt rahvusvahelistele tervishoiueeskirjadele tagada järjekindel riskide ohjamine; |
| --- | --- |

5.

rõhutab vajadust süvendada liikmesriikide vahelist koostööd ning paremini koordineerida liikmesriikide ja ECDC tegevust, et pandeemiale reageerimiseks tagada vastavalt rahvusvahelistele tervishoiueeskirjadele tagada järjekindel riskide ohjamine;

| 6. | nõuab liikmesriikide, asutuste ning rahvusvaheliste ja piirkondlike organisatsioonide koostöö ja koordineerimise jätkumist ja parandamist eriti viiruspuhangu varajases etapis, et kindlaks teha selle tõsidus ja teha sellest lähtuvalt sobivaid juhtimisotsuseid; |
| --- | --- |

6.

nõuab liikmesriikide, asutuste ning rahvusvaheliste ja piirkondlike organisatsioonide koostöö ja koordineerimise jätkumist ja parandamist eriti viiruspuhangu varajases etapis, et kindlaks teha selle tõsidus ja teha sellest lähtuvalt sobivaid juhtimisotsuseid;

| 7. | leiab, et on soovitatav suurendada rahvatervise komisjoni volitusi, kelle tegevust ja rolli tuleks tõhustada, et nimetatud komisjon saaks paremini aidata liikmesriikidel kujundada välja järjekindel lähenemisviis valmisolekuks ja reageerimiseks rahvatervist puudutavatele ohtudele ning rahvusvahelise tähtsusega hädaolukordadele, nagu need on defineeritud rahvusvahelistes tervishoiueeskirjades; |
| --- | --- |

7.

leiab, et on soovitatav suurendada rahvatervise komisjoni volitusi, kelle tegevust ja rolli tuleks tõhustada, et nimetatud komisjon saaks paremini aidata liikmesriikidel kujundada välja järjekindel lähenemisviis valmisolekuks ja reageerimiseks rahvatervist puudutavatele ohtudele ning rahvusvahelise tähtsusega hädaolukordadele, nagu need on defineeritud rahvusvahelistes tervishoiueeskirjades;

| 8. | soovitab tungivalt WHOl pandeemia määratlus läbi vaadata, võttes arvesse mitte ainult selle geograafilist levikut, vaid ka selle tõsidust; |
| --- | --- |

8.

soovitab tungivalt WHOl pandeemia määratlus läbi vaadata, võttes arvesse mitte ainult selle geograafilist levikut, vaid ka selle tõsidust;

| 9. | palub liikmesriikidel rohkem kaasata kutselisi tervishoiutöötajaid pandeemiate ennetamise ja nende vastu võitlemise strateegiate koostamisse ja rakendamisse; |
| --- | --- |

9.

palub liikmesriikidel rohkem kaasata kutselisi tervishoiutöötajaid pandeemiate ennetamise ja nende vastu võitlemise strateegiate koostamisse ja rakendamisse;

| 10. | soovitab tungivalt Euroopa Liidul eraldada rohkem vahendeid uurimis- ja arendustegevusse avaliku tervishoiu valdkonnas võetavate ennetusmeetmete osas kooskõlas võetud kohustusega eraldada 3 % Euroopa sisemajanduse koguproduktist uurimis- ja arendustegevusele; konkreetsemalt nõuab investeeringute suurendamist gripiviiruse mõju paremaks hindamiseks ja prognoosimiseks ning pandeemiate vahelise etapi ja pandeemia algusetapi uurimiseks; |
| --- | --- |

10.

soovitab tungivalt Euroopa Liidul eraldada rohkem vahendeid uurimis- ja arendustegevusse avaliku tervishoiu valdkonnas võetavate ennetusmeetmete osas kooskõlas võetud kohustusega eraldada 3 % Euroopa sisemajanduse koguproduktist uurimis- ja arendustegevusele; konkreetsemalt nõuab investeeringute suurendamist gripiviiruse mõju paremaks hindamiseks ja prognoosimiseks ning pandeemiate vahelise etapi ja pandeemia algusetapi uurimiseks;

| 11. | nõuab jätkuvat investeerimist riiklikesse epidemioloogia, seroloogia ja viroloogia järelevalve keskustesse; |
| --- | --- |

11.

nõuab jätkuvat investeerimist riiklikesse epidemioloogia, seroloogia ja viroloogia järelevalve keskustesse;

| 12. | kiidab heaks tegevuskorra, mis võimaldab liikmesriikidel jätkata vaktsiinide ja viirusevastaste ravimite ühishangete korraldamist vabatahtlikkuse alusel, et saavutada nende toodete osas muu hulgas võrdne kättesaadavus, soodushind ja tellimise paindlikkus; |
| --- | --- |

12.

kiidab heaks tegevuskorra, mis võimaldab liikmesriikidel jätkata vaktsiinide ja viirusevastaste ravimite ühishangete korraldamist vabatahtlikkuse alusel, et saavutada nende toodete osas muu hulgas võrdne kättesaadavus, soodushind ja tellimise paindlikkus;

| 13. | tuletab meelde, et ravimeid käsitlevate liidu õigusaktide kohaselt vastutab tootja ravimite kvaliteedi, ohutuse ja tõhususe eest seoses lubatud näidustustega ja nõuab, et liikmesriigid kohaldaksid seda täies ulatuses vaktsiinide ostu puhul, mis on tähtis tegur elanike usalduse säilitamisel/taastamisel vaktsiini ohutuse suhtes; |
| --- | --- |

13.

tuletab meelde, et ravimeid käsitlevate liidu õigusaktide kohaselt vastutab tootja ravimite kvaliteedi, ohutuse ja tõhususe eest seoses lubatud näidustustega ja nõuab, et liikmesriigid kohaldaksid seda täies ulatuses vaktsiinide ostu puhul, mis on tähtis tegur elanike usalduse säilitamisel/taastamisel vaktsiini ohutuse suhtes;

| 14. | nõuab, et vaktsiinitarnete ühise ja vastutustundliku juhtimise raames kaalutletaks, kuidas oleks võimalik hõlbustada arengumaade juurdepääsu vaktsiinitoodetele pandeemia korral; |
| --- | --- |

14.

nõuab, et vaktsiinitarnete ühise ja vastutustundliku juhtimise raames kaalutletaks, kuidas oleks võimalik hõlbustada arengumaade juurdepääsu vaktsiinitoodetele pandeemia korral;

Sõltumatus

| 15. | on seisukohal, et Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus (ECDC) peaks rakendama oma volitusi iseseisva agentuurina nakkusohu tõsiduse hindamisel ja sellest teatamisel, ning talle tuleks anda kõigi tema ülesannete täitmiseks piisavad vahendid; |
| --- | --- |

15.

on seisukohal, et Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus (ECDC) peaks rakendama oma volitusi iseseisva agentuurina nakkusohu tõsiduse hindamisel ja sellest teatamisel, ning talle tuleks anda kõigi tema ülesannete täitmiseks piisavad vahendid;

| 16. | palub ECDClt koostöös WHOga aidata kaasa riiklike gripiks valmisolekukavade parimate tavade läbivaatamisele ning anda soovitusi parimate tavade kohta sellistes valdkondades nagu kriisiohjamise meetodid ning vaktsineerimis- ja kommunikatsioonistrateegiad; |
| --- | --- |

16.

palub ECDClt koostöös WHOga aidata kaasa riiklike gripiks valmisolekukavade parimate tavade läbivaatamisele ning anda soovitusi parimate tavade kohta sellistes valdkondades nagu kriisiohjamise meetodid ning vaktsineerimis- ja kommunikatsioonistrateegiad;

| 17. | nõuab selgete, usaldusväärsete ja tõhusate teaduslike katsete kohustuslikuks tegemist tervist ohustavate hädaolukordade, eelkõige reaalse pandeemia korral kasutatavate soovituslike ravimite hindamiseks; |
| --- | --- |

17.

nõuab selgete, usaldusväärsete ja tõhusate teaduslike katsete kohustuslikuks tegemist tervist ohustavate hädaolukordade, eelkõige reaalse pandeemia korral kasutatavate soovituslike ravimite hindamiseks;

| 18. | rõhutab, et on vajadus ravimiettevõtetest sõltumatuid uuringuid vaktsiinide ja viirusevastaste ravimite järele, sealhulgas vaktsineerimise jälgimise kohta; |
| --- | --- |

18.

rõhutab, et on vajadus ravimiettevõtetest sõltumatuid uuringuid vaktsiinide ja viirusevastaste ravimite järele, sealhulgas vaktsineerimise jälgimise kohta;

| 19. | tahab tagada, et teadusekspertidel ei ole farmaatsiatööstuses rahalisi või muid huve, mis võiksid mõjutada nende erapooletust; nõuab Euroopa tegevusjuhendi koostamist eksperdi jaoks, kes tegutseb teaduslikku eksperdina Euroopa asutuses, mis vastutab riskiohutuse, -juhtimise ja riskide prognoosimise eest; nõuab, et enne tööülesannete täitmisele asumist annab iga ekspert lubaduse selle tegevusjuhendi eetilisi põhimõtteid täita; |
| --- | --- |

19.

tahab tagada, et teadusekspertidel ei ole farmaatsiatööstuses rahalisi või muid huve, mis võiksid mõjutada nende erapooletust; nõuab Euroopa tegevusjuhendi koostamist eksperdi jaoks, kes tegutseb teaduslikku eksperdina Euroopa asutuses, mis vastutab riskiohutuse, -juhtimise ja riskide prognoosimise eest; nõuab, et enne tööülesannete täitmisele asumist annab iga ekspert lubaduse selle tegevusjuhendi eetilisi põhimõtteid täita;

| 20. | nõuab, et farmaatsiasektoriga seotud ekspertidega konsulteerimine oleks lubatud, kuid otsused tuleks teha ilma nendeta; |
| --- | --- |

20.

nõuab, et farmaatsiasektoriga seotud ekspertidega konsulteerimine oleks lubatud, kuid otsused tuleks teha ilma nendeta;

| 21. | palub eelkõige Euroopa Komisjonil koostöös EMAga parandada kiirendatud loaandmise menetlust, mis võimaldaks turustada selliseid ravimeid, mis suudaksid vastata tervishoiukriisile, et seda saaks kohaldada muu hulgas eri gripitüvede, tõsiduse eri astmete ja eri sihtrühmade suhtes, et nõuetekohased katsed saaks teha enne pandeemia puhkemist ja sellega tagada nende ravimite kasutamisega teatud sihtrühmade poolt seotud riski ja kasulikkuse tasakaalu nõuetekohane hindamine, ning vajadusel koostada vastavad õigusakti ettepanekud; |
| --- | --- |

21.

palub eelkõige Euroopa Komisjonil koostöös EMAga parandada kiirendatud loaandmise menetlust, mis võimaldaks turustada selliseid ravimeid, mis suudaksid vastata tervishoiukriisile, et seda saaks kohaldada muu hulgas eri gripitüvede, tõsiduse eri astmete ja eri sihtrühmade suhtes, et nõuetekohased katsed saaks teha enne pandeemia puhkemist ja sellega tagada nende ravimite kasutamisega teatud sihtrühmade poolt seotud riski ja kasulikkuse tasakaalu nõuetekohane hindamine, ning vajadusel koostada vastavad õigusakti ettepanekud;

Läbipaistvus

| 22. | nõuab ELis soovitatud ja liikmesriikide poolt rakendatud gripivastaste vaktsineerimisstrateegiate hindamist, mis peaks sisaldama vaktsiinide tõhusust, nendega seotud riski ja kasulikkuse tasakaalu ja soovitatud sihtgruppe, et tagada ohutu ja tõhus kasutamine; |
| --- | --- |

22.

nõuab ELis soovitatud ja liikmesriikide poolt rakendatud gripivastaste vaktsineerimisstrateegiate hindamist, mis peaks sisaldama vaktsiinide tõhusust, nendega seotud riski ja kasulikkuse tasakaalu ja soovitatud sihtgruppe, et tagada ohutu ja tõhus kasutamine;

| 23. | kustub liikmesriike üles enne 8. septembrit 2011 esitama komisjonile aruanded järgneva kohta:






  a) | erinevate vaktsiinide ja viirusevastaste ravimite kohta:






  i) | ostetud dooside arv, |
| --- | --- | --- | --- |

23.

kustub liikmesriike üles enne 8. septembrit 2011 esitama komisjonile aruanded järgneva kohta:

a)

erinevate vaktsiinide ja viirusevastaste ravimite kohta:

i)

ostetud dooside arv,

| ii) | ostmise kogukulutused, |
| --- | --- |

ii)

ostmise kogukulutused,

| iii) | tegelikult kasutatud dooside arvu, |
| --- | --- |

iii)

tegelikult kasutatud dooside arvu,

| iv) | ladustatud, tootjale tagastatud ja kompenseeritud või teistele liikmesriikidele müüdud dooside arv; |
| --- | --- |

iv)

ladustatud, tootjale tagastatud ja kompenseeritud või teistele liikmesriikidele müüdud dooside arv;

| b) | haiguse ning vaktsiinide ja viirusevastaste ravimite kõrvalmõjude kohta:






  i) | H1N1 gripiviirusse nakatunute arv, |
| --- | --- | --- |

b)

haiguse ning vaktsiinide ja viirusevastaste ravimite kõrvalmõjude kohta:

i)

H1N1 gripiviirusse nakatunute arv,

| ii) | surmajuhtumite arv H1N1 gripiviirusse nakatumise tõttu, |
| --- | --- |

ii)

surmajuhtumite arv H1N1 gripiviirusse nakatumise tõttu,

| iii) | H1N1 gripiviiruse vastase vaktsineerimise või viirusevastase ravi tulemusel ilmnenud negatiivsete kõrvalmõjude dokumenteeritud juhtumite arv; |
| --- | --- |

iii)

H1N1 gripiviiruse vastase vaktsineerimise või viirusevastase ravi tulemusel ilmnenud negatiivsete kõrvalmõjude dokumenteeritud juhtumite arv;

| 24. | kutsub komisjoni üles koos ECDC ja EMAga enne 8. märtsi 2012 esitama lõikes 23 nimetatud teabe kohta koondaruande, mis tuleb esitada liikmesriigiti ning avalikustada praeguste gripipandeemiaks valmisoleku kavade läbivaatamise olulise osana; |
| --- | --- |

24.

kutsub komisjoni üles koos ECDC ja EMAga enne 8. märtsi 2012 esitama lõikes 23 nimetatud teabe kohta koondaruande, mis tuleb esitada liikmesriigiti ning avalikustada praeguste gripipandeemiaks valmisoleku kavade läbivaatamise olulise osana;

| 25. | tuletab EMAle meelde regulatiivset kohustust teha kättesaadavaks kõik dokumendid, mis on seotud kliiniliste uuringute, uurimise protokollide ja EMA ekspertide hinnatud ravimite, sealhulgas gripiviiruse H1N1 vastase võitluse raamistikus soovitatavate vaktsiinide ja viirusevastaste ravimite kõrvaltoimetega; suhtub positiivselt uutesse eeskirjadesse, mis käsitlevad juurdepääsu EMA poolt 2010. aasta oktoobris vastu võetud dokumentidele; |
| --- | --- |

25.

tuletab EMAle meelde regulatiivset kohustust teha kättesaadavaks kõik dokumendid, mis on seotud kliiniliste uuringute, uurimise protokollide ja EMA ekspertide hinnatud ravimite, sealhulgas gripiviiruse H1N1 vastase võitluse raamistikus soovitatavate vaktsiinide ja viirusevastaste ravimite kõrvaltoimetega; suhtub positiivselt uutesse eeskirjadesse, mis käsitlevad juurdepääsu EMA poolt 2010. aasta oktoobris vastu võetud dokumentidele;

| 26. | tunnistab, et Euroopa riiklikke tervishoiuasutusi nõustavate teatavate ekspertide huvide konflikt tekitab lubamatu mõjutamise kahtlusi, ning kahjustab nimetatud tervishoiuasutuste ja nende soovituste usaldusväärsust; on seisukohal, et tuleb vältida kõiki huvide konflikte; |
| --- | --- |

26.

tunnistab, et Euroopa riiklikke tervishoiuasutusi nõustavate teatavate ekspertide huvide konflikt tekitab lubamatu mõjutamise kahtlusi, ning kahjustab nimetatud tervishoiuasutuste ja nende soovituste usaldusväärsust; on seisukohal, et tuleb vältida kõiki huvide konflikte;

| 27. | nõuab huvide konflikti määratluse kehtestamist, mis on ühine kõikidele Euroopa riiklikele tervishoiuasutustele; |
| --- | --- |

27.

nõuab huvide konflikti määratluse kehtestamist, mis on ühine kõikidele Euroopa riiklikele tervishoiuasutustele;

| 28. | nõuab, et sellised huvide konfliktid, mis avastatakse eelarvekontrollikomisjoni läbi viidava siseuurimise tulemusena, tuleb parlamendile teatavaks teha, et kindlaks teha, kas maksed eespool nimetatud ekspertidele on tehtud nõuetekohaselt ja läbipaistvalt ning kas on järgitud menetlusi, mida Euroopa institutsioonid tavaliselt kasutavad selliste huvide konfliktide ennetamiseks; |
| --- | --- |

28.

nõuab, et sellised huvide konfliktid, mis avastatakse eelarvekontrollikomisjoni läbi viidava siseuurimise tulemusena, tuleb parlamendile teatavaks teha, et kindlaks teha, kas maksed eespool nimetatud ekspertidele on tehtud nõuetekohaselt ja läbipaistvalt ning kas on järgitud menetlusi, mida Euroopa institutsioonid tavaliselt kasutavad selliste huvide konfliktide ennetamiseks;

| 29. | nõuab kõikide Euroopa riiklikele tervishoiuasutusi nõustavate ekspertide, ka mitteametlike rühmade liikmete huvide deklaratsioonide avaldamist; |
| --- | --- |

29.

nõuab kõikide Euroopa riiklikele tervishoiuasutusi nõustavate ekspertide, ka mitteametlike rühmade liikmete huvide deklaratsioonide avaldamist;

| 30. | on teadlik vajadusest selgema ja läbipistvama kommunikatsiooni järele, et üldsust riskidest ja kasulikkusest paremini teavitada; rõhutab, et kui otsene oht inimese tervisele on hinnatud, tuleb kodanike jaoks tuleb koostada ühtne teade; rõhutab veel kord selle tähtsust, et liikmesriikide teated oleksid informatiivse sisu osas ühtsed (näit viiruse liik, ohu laad, kuidas seda kõige paremini vältida ning selle eest kaitsmise ja/või ravimise riskid ja kasulikkus); |
| --- | --- |

30.

on teadlik vajadusest selgema ja läbipistvama kommunikatsiooni järele, et üldsust riskidest ja kasulikkusest paremini teavitada; rõhutab, et kui otsene oht inimese tervisele on hinnatud, tuleb kodanike jaoks tuleb koostada ühtne teade; rõhutab veel kord selle tähtsust, et liikmesriikide teated oleksid informatiivse sisu osas ühtsed (näit viiruse liik, ohu laad, kuidas seda kõige paremini vältida ning selle eest kaitsmise ja/või ravimise riskid ja kasulikkus);

| 31. | nõuab üle-euroopalist strateegilist lähenemisviisi nn riskirühmade jaoks, mille abil pandeemia ajal nendeni jõuda ja nendega suhelda; |
| --- | --- |

31.

nõuab üle-euroopalist strateegilist lähenemisviisi nn riskirühmade jaoks, mille abil pandeemia ajal nendeni jõuda ja nendega suhelda;

| 32. | kutsub üles looma usalduslikke suhteid meediaga, mille kaudu levitatakse tervisega seotud teateid; nõuab, valikrühma moodustamist ekspertidest, kes oleks alati valmis ajakirjanike küsimustele vastama, ning samuti pressiesindaja kättesaadavust; |
| --- | --- |

32.

kutsub üles looma usalduslikke suhteid meediaga, mille kaudu levitatakse tervisega seotud teateid; nõuab, valikrühma moodustamist ekspertidest, kes oleks alati valmis ajakirjanike küsimustele vastama, ning samuti pressiesindaja kättesaadavust;

| 33. | rõhutab kutseliste infotöötajate vastutust ja ettevaatlikkust terviseteadete töötlemisel, eriti seoses pandeemiaga; |
| --- | --- |

33.

rõhutab kutseliste infotöötajate vastutust ja ettevaatlikkust terviseteadete töötlemisel, eriti seoses pandeemiaga;

| 34. | ootab sellega seoses, et riiklikud tervise järelevalveasutused koguksid põhjalikumaid andmeid ja edastaksid need kiiresti pädevatele ELi asutustele; |
| --- | --- |

34.

ootab sellega seoses, et riiklikud tervise järelevalveasutused koguksid põhjalikumaid andmeid ja edastaksid need kiiresti pädevatele ELi asutustele;

| 35. | peab oluliseks, et komisjon ja liikmesriigid teeksid kiiresti vajalikud parandused, kaasa arvatud paremate vaktsineerimis- ja kommunikatsioonistrateegiate arendamine, et suurendada usaldust rahvatervise meetmete suhtes, mille abil püütakse pandeemiateks valmistuda ja neid ära hoida; |
| --- | --- |

35.

peab oluliseks, et komisjon ja liikmesriigid teeksid kiiresti vajalikud parandused, kaasa arvatud paremate vaktsineerimis- ja kommunikatsioonistrateegiate arendamine, et suurendada usaldust rahvatervise meetmete suhtes, mille abil püütakse pandeemiateks valmistuda ja neid ära hoida;

*

* *

| 36. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Maailma Terviseorganisatsioonile ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

36.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Maailma Terviseorganisatsioonile ja liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  http://www.who.int/ihr/en/

(2)  http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/07/st15/st15789.en07.pdf

(3)  http://www.consilium.europa.eu/ueDocs/cms_Data/docs/pressData/en/lsa/104770.pdf

(4)  http://www.ecdc.europa.eu/en/publications/Publications/0908_GUI_Pandemic_Influenza_Vaccines_during_the_H1N1_2009_Pandemic.pdf

(5)  http://www.who.int/csr/disease/influenza/pipguidance2009/en/index.html

(6)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/lsa/107492.pdf

(7)  http://ec.europa.eu/health/archive/ph_threats/com/influenza/docs/com481_2009_en.pdf

(8)  http://ec.europa.eu/health/archive/ph_threats/com/influenza/docs/flu_staff1_en.pdf

(9)  http://ec.europa.eu/health/ph_threats/com/Influenza/docs/flu_staff2_en.pdf

(10)  http://ec.europa.eu/health/archive/ph_threats/com/influenza/docs/flu_staff3_en.pdf

(11)  http://ec.europa.eu/health/ph_threats/com/Influenza/docs/flu_staff4_en.pdf

(12)  http://ec.europa.eu/health/communicable_diseases/diseases/influenza/h1n1/index_en.htm#fragment2 and http://ec.europa.eu/health/archive/ph_threats/com/influenza/docs/flu_staff5_en.pdf

(13)  http://www.ema.europa.eu/docs/en_GB/document_library/Report/2010/01/WC500044933.pdf

(14)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/lsa/110500.pdf,

(15)  http://ec.europa.eu/health/preparedness_response/docs/commission_staff_healthsecurity_en.pdf

(16)  http://ec.europa.eu/health/communicable_diseases/diseases/influenza/h1n1/index_en.htm#fragment2

(17)  http://ec.europa.eu/health/files/pharmacos/news/emea_final_report_vfrev2.pdf

(18)  http://assembly.coe.int/Mainf.asp?link=/Documents/AdoptedText/ta10/ERES1749.htm

(19)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/lsa/116478.pdf

(20)  http://www.ombudsman.europa.eu/press/release.faces/fr/4940/html.bookmark and http://www.ombudsman.europa.eu/press/release.faces/fr/5251/html.bookmark

(21)  http://ec.europa.eu/health/communicable_diseases/diseases/influenza/h1n1/index_en.htm#fragment2

(22)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/lsa/116478.pdf

(23)  http://www.ecdc.europa.eu/en/publications/Publications/1011_SUR_Annual_Epidemiological_Report_on_Communicable_Diseases_in_Europe.pdf

(24)  http://www.who.int/mediacentre/news/statements/2010/h1n1_vpc_20100810/en/print.html

---

| 7.7.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 199/15 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 199/15

---

Teisipäev, 8. märts 2011Innovatiivne rahastamine maailmas ja Euroopas

P7_TA(2011)0080

Euroopa Parlamendi 8. märtsi 2011. aasta resolutsioon uuendusliku rahastamise kohta maailma ja Euroopa tasandil (2010/2105(INI))

2012/C 199 E/03

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse 17. juunil 2010 toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumise järeldusi ja 11. detsembril 2009 toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumise järeldusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. juunil 2010 toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumise järeldusi ja 11. detsembril 2009 toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumise järeldusi;

| — | võttes arvesse 19. oktoobril 2010 toimunud ECOFINi kohtumise protokolli ja selles tsiteeritud aruannet Euroopa Ülemkogule; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 19. oktoobril 2010 toimunud ECOFINi kohtumise protokolli ja selles tsiteeritud aruannet Euroopa Ülemkogule;

| — | võttes arvesse Belgia kui eesistujariigi kavasid, eriti ettepanekuid uuendusliku rahastamise kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Belgia kui eesistujariigi kavasid, eriti ettepanekuid uuendusliku rahastamise kohta;

| — | võttes arvesse oma 10. märtsi 2010. aasta resolutsiooni finantstehingute maksude juurutamise kohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. märtsi 2010. aasta resolutsiooni finantstehingute maksude juurutamise kohta (1);

| — | võttes arvesse oma 20. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni finants-, majandus- ja sotsiaalkriisi kohta (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni finants-, majandus- ja sotsiaalkriisi kohta (2);

| — | võttes arvesse oma 22. septembri 2010. aasta resolutsiooni Euroopa järelevalveasutuste kohta (3) ning eelkõige oma 22. septembri 2010. aasta resolutsiooni Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve Asutuse kohta (4), 22. septembri 2010. aasta resolutsiooni Euroopa Pangandusjärelevalve Asutuse kohta (5), 22. septembri 2010. aasta resolutsiooni Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutuse kohta (6) ning 22. septembri 2010. aasta resolutsiooni finantssüsteemi makrotasandi usaldatavusjärelevalve ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu asutamise kohta (7); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 22. septembri 2010. aasta resolutsiooni Euroopa järelevalveasutuste kohta (3) ning eelkõige oma 22. septembri 2010. aasta resolutsiooni Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve Asutuse kohta (4), 22. septembri 2010. aasta resolutsiooni Euroopa Pangandusjärelevalve Asutuse kohta (5), 22. septembri 2010. aasta resolutsiooni Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutuse kohta (6) ning 22. septembri 2010. aasta resolutsiooni finantssüsteemi makrotasandi usaldatavusjärelevalve ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu asutamise kohta (7);

| — | võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti uuendusliku rahastamise kohta ülemaailmsel ja Euroopa tasandil (SEK(2010)0409) ning komisjoni teatist finantssektori maksustamise kohta (KOM(2010)0549/5) koos lisatud komisjoni talituste töödokumendiga (SEK(2010)1166); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti uuendusliku rahastamise kohta ülemaailmsel ja Euroopa tasandil (SEK(2010)0409) ning komisjoni teatist finantssektori maksustamise kohta (KOM(2010)0549/5) koos lisatud komisjoni talituste töödokumendiga (SEK(2010)1166);

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (KOM(2010)0484/5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (KOM(2010)0484/5);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist pangakriiside lahendamise fondide kohta (KOM(2010)0254); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist pangakriiside lahendamise fondide kohta (KOM(2010)0254);

| — | võttes arvesse G20 15. novembril 2008 Washingtonis avaldatud deklaratsiooni, G20 2. aprillil 2009 Londonis avaldatud deklaratsiooni ning G20 riigijuhtide 25. septembril 2009 Pittsburghi tippkohtumisel tehtud avaldust; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse G20 15. novembril 2008 Washingtonis avaldatud deklaratsiooni, G20 2. aprillil 2009 Londonis avaldatud deklaratsiooni ning G20 riigijuhtide 25. septembril 2009 Pittsburghi tippkohtumisel tehtud avaldust;

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) poolt G20 riikide rühmale esitatud 2010. aasta aruannet finantssektori maksustamise kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) poolt G20 riikide rühmale esitatud 2010. aasta aruannet finantssektori maksustamise kohta;

| — | võttes arvesse Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) ametiühingute nõuandekomitee 15. veebruari 2010. aasta dokumenti „Finantstehingute maks ja OECD ülemaailmne avalike hüviste ressursi puudujääk aastatel 2010–2020”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) ametiühingute nõuandekomitee 15. veebruari 2010. aasta dokumenti „Finantstehingute maks ja OECD ülemaailmne avalike hüviste ressursi puudujääk aastatel 2010–2020”;

| — | võttes arvesse OECD 2010. aasta aruannet „Elevant toas: vajadus sekkuda pankade tegevusse”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OECD 2010. aasta aruannet „Elevant toas: vajadus sekkuda pankade tegevusse”;

| — | võttes arvesse Austria Majandusuuringute Instituudi (WIFO) 2008. aasta märtsis avaldatud uuringut „Üldise finantstehingute maksu ajendid, tulud, teostatavus ja mõju”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Austria Majandusuuringute Instituudi (WIFO) 2008. aasta märtsis avaldatud uuringut „Üldise finantstehingute maksu ajendid, tulud, teostatavus ja mõju”;

| — | võttes arvesse Euroopa Edumeelsete Uuringute Fondi (Foundation for European Progressive Studies) 2010. aasta märtsis avaldatud dokumenti „Finantstehingute maksud on vajalikud, teostatavad ja soovitavad”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Edumeelsete Uuringute Fondi (Foundation for European Progressive Studies) 2010. aasta märtsis avaldatud dokumenti „Finantstehingute maksud on vajalikud, teostatavad ja soovitavad”;

| — | võttes arvesse Majanduspoliitika Uuringute Keskuse (Centre for Economic Policy Research) 2008. aasta detsembris avaldatud uuringut „Finantstehingute maksust saadav kasu”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Majanduspoliitika Uuringute Keskuse (Centre for Economic Policy Research) 2008. aasta detsembris avaldatud uuringut „Finantstehingute maksust saadav kasu”;

| — | võttes arvesse komisjoni aruannet „Riigiabi tulemustabel. Aruanne viimastest edusammudest seoses kriisiabi andmisega finantssektorile” (KOM(2010)0255); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aruannet „Riigiabi tulemustabel. Aruanne viimastest edusammudest seoses kriisiabi andmisega finantssektorile” (KOM(2010)0255);

| — | võttes arvesse ühenduse Notre Europe uuringut „Vähem süsihappegaasi sisaldav liit? Euroopa maksunduse parandamine aitab võidelda kliimamuutuse vastu”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühenduse Notre Europe uuringut „Vähem süsihappegaasi sisaldav liit? Euroopa maksunduse parandamine aitab võidelda kliimamuutuse vastu”;

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee kõrgetasemelise täiskoguistungi 2010. aasta septembris avaldatud lõppdokumenti „Lubaduse täitmine: ühisel jõul saavutame aastatuhande arengueesmärgid”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee kõrgetasemelise täiskoguistungi 2010. aasta septembris avaldatud lõppdokumenti „Lubaduse täitmine: ühisel jõul saavutame aastatuhande arengueesmärgid”;

| — | võttes arvesse arengu uuendusliku rahastamise juhtrühma (Leading Group on Innovative Financing for Development) 2010. aasta jaanuaris Santiagos toimunud seitsmendal täiskoguistungil vastu võetud deklaratsiooni; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse arengu uuendusliku rahastamise juhtrühma (Leading Group on Innovative Financing for Development) 2010. aasta jaanuaris Santiagos toimunud seitsmendal täiskoguistungil vastu võetud deklaratsiooni;

| — | võttes arvesse ekspertide komisjoni 2010. aasta aruannet „Üleilmastuv solidaarsus. Toetusavaldus finantsmaksudele”, mis esitati rahvusvaheliste arengualaste finantstehingute töörühmale; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ekspertide komisjoni 2010. aasta aruannet „Üleilmastuv solidaarsus. Toetusavaldus finantsmaksudele”, mis esitati rahvusvaheliste arengualaste finantstehingute töörühmale;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48;

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ja arengukomisjoni ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamusi (A7-0036/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ja arengukomisjoni ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamusi (A7-0036/2011),

| A. | arvestades, et 2007. aastal alanud enneolematu ülemaailmne finants- ja majanduskriis tõi ilmsiks ülemaailmse finantssüsteemi õigus- ja järelevalveraamistiku toimimise tõsise puudulikkuse, mida võib iseloomustada kui reguleerimata finantsturgude, liialt keerukate toodete ja läbipaistmatute jurisdiktsioonide põimumist; arvestades, et Euroopa vajab läbipaistvamaid ja tõhusamaid finantsturge; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 2007. aastal alanud enneolematu ülemaailmne finants- ja majanduskriis tõi ilmsiks ülemaailmse finantssüsteemi õigus- ja järelevalveraamistiku toimimise tõsise puudulikkuse, mida võib iseloomustada kui reguleerimata finantsturgude, liialt keerukate toodete ja läbipaistmatute jurisdiktsioonide põimumist; arvestades, et Euroopa vajab läbipaistvamaid ja tõhusamaid finantsturge;

| B. | arvestades, et vabad turud on ülemaailmse heaolu loomise aluseks, ning arvestades, et turumajandus ja vabakaubandus loovad heaolu ja toovad inimesed vaesusest välja; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et vabad turud on ülemaailmse heaolu loomise aluseks, ning arvestades, et turumajandus ja vabakaubandus loovad heaolu ja toovad inimesed vaesusest välja;

| C. | arvestades, et maailmamajanduse finantstehingute mahu tohutu kasv viimase kümne aastaga – 2007. aastal ületas finantstehingute maht 73,5 kordselt maailma nominaalse SKP mahu, seda peamiselt tänu buumile tuletisinstrumentide turul – näitab üha suurenevat lahknevust finantstehingute ja reaalmajanduse vajaduste vahel; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et maailmamajanduse finantstehingute mahu tohutu kasv viimase kümne aastaga – 2007. aastal ületas finantstehingute maht 73,5 kordselt maailma nominaalse SKP mahu, seda peamiselt tänu buumile tuletisinstrumentide turul – näitab üha suurenevat lahknevust finantstehingute ja reaalmajanduse vajaduste vahel;

| D. | arvestades, et finantssektor on suures sõltuvuses teatavatest kauplemismudelitest, nagu näiteks välkkauplemine (HFT), mis on orienteeritud peamiselt lühiajalisele kasumile ja mille puhul on olemas ulatusliku laenuvõtmise oht, ja arvestades, et see sõltuvus oli üks finantskriisi peamisi põhjuseid; arvestades, et see põhjustas hindade liigset volatiilsust ning aktsia- ja toormehindade pidevat kõrvalekaldumist alushindadest; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et finantssektor on suures sõltuvuses teatavatest kauplemismudelitest, nagu näiteks välkkauplemine (HFT), mis on orienteeritud peamiselt lühiajalisele kasumile ja mille puhul on olemas ulatusliku laenuvõtmise oht, ja arvestades, et see sõltuvus oli üks finantskriisi peamisi põhjuseid; arvestades, et see põhjustas hindade liigset volatiilsust ning aktsia- ja toormehindade pidevat kõrvalekaldumist alushindadest;

| E. | arvestades, et ettevõtete, valitsuste ja üksikisikute suutlikkus üksteiselt laenu võtta ja üksteisele laenu anda on maailmamajanduse jaoks ülioluline tegur; arvestades, et finantskriis on toonud esile rahvusvahelise kapitalituru halbu omadusi; arvestades, et just sel põhjusel on vaja leida tasakaal finantsstabiilsuse säilitamiseks vajalike meetmete võtmise ja vajaduse vahel säilitada pankade võime anda majanduse edendamiseks laenu; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ettevõtete, valitsuste ja üksikisikute suutlikkus üksteiselt laenu võtta ja üksteisele laenu anda on maailmamajanduse jaoks ülioluline tegur; arvestades, et finantskriis on toonud esile rahvusvahelise kapitalituru halbu omadusi; arvestades, et just sel põhjusel on vaja leida tasakaal finantsstabiilsuse säilitamiseks vajalike meetmete võtmise ja vajaduse vahel säilitada pankade võime anda majanduse edendamiseks laenu;

| F. | arvestades, et 2008. aastal Washingtonis ja 2009. aastal Pittsburghis toimunud G20 tippkohtumistel jõuti kokkuleppele alustada reforme, et tugevdada finantsturgude regulatiivseid süsteeme ning järelevalvet, eesmärgiga panna finantsasutused kandma õiglast osavastutust tekkinud segaduse eest; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 2008. aastal Washingtonis ja 2009. aastal Pittsburghis toimunud G20 tippkohtumistel jõuti kokkuleppele alustada reforme, et tugevdada finantsturgude regulatiivseid süsteeme ning järelevalvet, eesmärgiga panna finantsasutused kandma õiglast osavastutust tekkinud segaduse eest;

| G. | arvestades, et finantskriisi kulusid on seniajani kandnud peamiselt maksumaksjad, kelle raha on valitsused paljudes maailma piirkondades kasutanud erapankade ja teiste finantsasutuste päästmiseks; arvestades, et üha enam nõutakse, et finantsasutused ja -sidusrühmad, kes on aastaid saanud ebaproportsionaalset tulu aktsiatelt ning aastapreemiate väljamaksetest ning kellele kuulub suurim osa maailma ettevõtete kasumist, võtaksid kanda oma osa kuludest; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et finantskriisi kulusid on seniajani kandnud peamiselt maksumaksjad, kelle raha on valitsused paljudes maailma piirkondades kasutanud erapankade ja teiste finantsasutuste päästmiseks; arvestades, et üha enam nõutakse, et finantsasutused ja -sidusrühmad, kes on aastaid saanud ebaproportsionaalset tulu aktsiatelt ning aastapreemiate väljamaksetest ning kellele kuulub suurim osa maailma ettevõtete kasumist, võtaksid kanda oma osa kuludest;

| H. | arvestades, et ELis on eeskätt majanduslike päästeaktsioonide kulud esile kutsunud eelarve- ja võlakriisi ja seda süvendanud, mis on raskelt koormanud avaliku sektori eelarveid ning seadnud tõsiselt ohtu töökohtade loomise, sotsiaalsed hüved ning kliima- ja keskkonnaeesmärkide saavutamise; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ELis on eeskätt majanduslike päästeaktsioonide kulud esile kutsunud eelarve- ja võlakriisi ja seda süvendanud, mis on raskelt koormanud avaliku sektori eelarveid ning seadnud tõsiselt ohtu töökohtade loomise, sotsiaalsed hüved ning kliima- ja keskkonnaeesmärkide saavutamise;

| I. | arvestades, et Euroopa riikide riigivõlakirjaturgude lühiajalisus ja spekulatsioonid olid eurotsooni 2009.–2010. aasta riigivõlakriisi oluliselt raskendavad tegurid, mis on nähtavale toonud tiheda seose finantssektori puuduste ja riigi rahanduse jätkusuutlikkuse tagamisel ilmnevate probleemide vahel ülemääraste eelarvepuudujääkide ning avaliku ja erasektori kasvava võlakoormuse ajal; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Euroopa riikide riigivõlakirjaturgude lühiajalisus ja spekulatsioonid olid eurotsooni 2009.–2010. aasta riigivõlakriisi oluliselt raskendavad tegurid, mis on nähtavale toonud tiheda seose finantssektori puuduste ja riigi rahanduse jätkusuutlikkuse tagamisel ilmnevate probleemide vahel ülemääraste eelarvepuudujääkide ning avaliku ja erasektori kasvava võlakoormuse ajal;

| J. | arvestades, et stabiilsuse ja kasvu pakti ebatõhusus selle praegusel kujul ja liikmesriikide konkurentsivõime alane ebavõrdsus on ajendanud praegu toimuva mõttevahetuse Euroopa majanduse juhtimise teemal – selles juhtimises peaksid kesksel kohal olema meetmed stabiilsuse ja kasvu pakti tugevdamiseks, peamiselt selle ennetavas osas, viivitamatu vältimatute struktuurireformidega alustamine ning maksustamispoliitika ja maksustamise vältimise, maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise vastu võitlemise kooskõlastamine, et tagada õiglane maksustamine ning viia maksukoorem tööjõult järk-järgult kapitalile ja negatiivse välismõjuga tegevusele; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et stabiilsuse ja kasvu pakti ebatõhusus selle praegusel kujul ja liikmesriikide konkurentsivõime alane ebavõrdsus on ajendanud praegu toimuva mõttevahetuse Euroopa majanduse juhtimise teemal – selles juhtimises peaksid kesksel kohal olema meetmed stabiilsuse ja kasvu pakti tugevdamiseks, peamiselt selle ennetavas osas, viivitamatu vältimatute struktuurireformidega alustamine ning maksustamispoliitika ja maksustamise vältimise, maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise vastu võitlemise kooskõlastamine, et tagada õiglane maksustamine ning viia maksukoorem tööjõult järk-järgult kapitalile ja negatiivse välismõjuga tegevusele;

| K. | arvestades, et kriis on näidanud vajadust uute, laiapõhjaliste, õiglaste ja jätkusuutlike tulude kogumise järele ning maksudest kõrvalhoidmist käsitlevate õigusaktide jõustamise ja nende mõju suurendamise järele, et tagada, et eelarve konsolideerimine oleks tõhusalt seostatud majanduse pikaajalise elavdamisega ja riigi rahanduse jätkusuutlikkusega ning töökohtade loomise ja sotsiaalse kaasatusega, mis on ELi 2020. aasta strateegia prioriteedid; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et kriis on näidanud vajadust uute, laiapõhjaliste, õiglaste ja jätkusuutlike tulude kogumise järele ning maksudest kõrvalhoidmist käsitlevate õigusaktide jõustamise ja nende mõju suurendamise järele, et tagada, et eelarve konsolideerimine oleks tõhusalt seostatud majanduse pikaajalise elavdamisega ja riigi rahanduse jätkusuutlikkusega ning töökohtade loomise ja sotsiaalse kaasatusega, mis on ELi 2020. aasta strateegia prioriteedid;

| L. | arvestades, et äsjasest kriisist tingitud suured eelarvepiirangud langevad ajale, kui EL on ülemaailmsel tasandil endale võtnud ülimalt tähtsaid kohustusi, mis seostuvad põhiliselt kliimamuutust arvestavate eesmärkidega, aastatuhande arengueesmärkidega ning arengumaadele eeskätt kliimamuutusega kohanemiseks ja kliimamuutuse mõju leevendamiseks antava arenguabiga; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et äsjasest kriisist tingitud suured eelarvepiirangud langevad ajale, kui EL on ülemaailmsel tasandil endale võtnud ülimalt tähtsaid kohustusi, mis seostuvad põhiliselt kliimamuutust arvestavate eesmärkidega, aastatuhande arengueesmärkidega ning arengumaadele eeskätt kliimamuutusega kohanemiseks ja kliimamuutuse mõju leevendamiseks antava arenguabiga;

| M. | arvestades, et 17. juunil 2010 märkis Euroopa Ülemkogu, et EL peaks suunama tegevust ülemaailmse hoiaku kujundamiseks, millest lähtudes saaks finantsasutustele kehtestada tasude ja maksude süsteemid, ning nõudis ülemaailmse finantstehingumaksu sisseseadmise teema uurimist ja selle kallal töö jätkamist, |
| --- | --- |

M.

arvestades, et 17. juunil 2010 märkis Euroopa Ülemkogu, et EL peaks suunama tegevust ülemaailmse hoiaku kujundamiseks, millest lähtudes saaks finantsasutustele kehtestada tasude ja maksude süsteemid, ning nõudis ülemaailmse finantstehingumaksu sisseseadmise teema uurimist ja selle kallal töö jätkamist,

| N. | arvestades, et Euroopa Parlament on juba palunud komisjonil teostada mõjuhinnang ning esitada analüüs finantstehingumaksu positiivsete omaduste kohta; ja on seega otsustanud enne edasiste meetmete võtmist selle analüüsi ära oodata, |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Euroopa Parlament on juba palunud komisjonil teostada mõjuhinnang ning esitada analüüs finantstehingumaksu positiivsete omaduste kohta; ja on seega otsustanud enne edasiste meetmete võtmist selle analüüsi ära oodata,

| 1. | võtab teadmiseks komisjoni senise töö reageerimaks Euroopa Parlamendi 10. märtsil 2010. aastal vastu võetud resolutsioonis esitatud üleskutsele koostada finantstehingumaksu teostatavusuuring ülemaailmsel ja ELi tasandil; rõhutab vajadust kõikehõlmava mõjuhinnangu järele ja nõuab, et mõjuhinnangu tulemused ja võimalikud konkreetsed ettepanekud avaldataks 2011. aasta suveks, nagu on märgitud komisjoni teatises finantssektori maksustamise kohta; rõhutab, et tasakaalustatud ja põhjalik ELi finantstehingumaksu teostatavusuuring peaks olema sellise maksu kasutuselevõtmise korra alus; |
| --- | --- |

1.

võtab teadmiseks komisjoni senise töö reageerimaks Euroopa Parlamendi 10. märtsil 2010. aastal vastu võetud resolutsioonis esitatud üleskutsele koostada finantstehingumaksu teostatavusuuring ülemaailmsel ja ELi tasandil; rõhutab vajadust kõikehõlmava mõjuhinnangu järele ja nõuab, et mõjuhinnangu tulemused ja võimalikud konkreetsed ettepanekud avaldataks 2011. aasta suveks, nagu on märgitud komisjoni teatises finantssektori maksustamise kohta; rõhutab, et tasakaalustatud ja põhjalik ELi finantstehingumaksu teostatavusuuring peaks olema sellise maksu kasutuselevõtmise korra alus;

| 2. | rõhutab, et olemasolevate maksusüsteemide maksumäärade tõstmine ja kohaldamisala laiendamine ning riigi kulude edasine vähendamine ei saa olla piisav ega jätkusuutlik lahendus Euroopa ja maailma ees seisvatele suurtele probleemidele; rõhutab, et nende probleemide käsitlemisel ja uute rahastamissüsteemide arutamisel peaks üheks prioriteediks olema vahendite loomine, et tugevdada Euroopa konkurentsivõimet ja majanduskasvu; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et olemasolevate maksusüsteemide maksumäärade tõstmine ja kohaldamisala laiendamine ning riigi kulude edasine vähendamine ei saa olla piisav ega jätkusuutlik lahendus Euroopa ja maailma ees seisvatele suurtele probleemidele; rõhutab, et nende probleemide käsitlemisel ja uute rahastamissüsteemide arutamisel peaks üheks prioriteediks olema vahendite loomine, et tugevdada Euroopa konkurentsivõimet ja majanduskasvu;

| 3. | rõhutab, et hästi toimiv ühtne turg on ELi kõige väärtuslikum vahend tugeva konkurentsiga ülemaailmsel turul ning Euroopa arengu peamine tegur; rõhutab, et keskenduda tuleks siseturu tugevdamisele ja viiside leidmisele, kuidas mõistlikumalt kulutada riikide ja Euroopa vahendeid ning suhtuda eelarvereformi terviklikult, vaadates nii eelarve kulude kui ka tulude poolt; märgib, et kulutada on vaja nii, et see annaks tulemusi, ning uued finantsinstrumendid eelarve täitmiseks peavad olema arukad, integreeritud ja paindlikud; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et hästi toimiv ühtne turg on ELi kõige väärtuslikum vahend tugeva konkurentsiga ülemaailmsel turul ning Euroopa arengu peamine tegur; rõhutab, et keskenduda tuleks siseturu tugevdamisele ja viiside leidmisele, kuidas mõistlikumalt kulutada riikide ja Euroopa vahendeid ning suhtuda eelarvereformi terviklikult, vaadates nii eelarve kulude kui ka tulude poolt; märgib, et kulutada on vaja nii, et see annaks tulemusi, ning uued finantsinstrumendid eelarve täitmiseks peavad olema arukad, integreeritud ja paindlikud;

| 4. | rõhutab, et siseturul säilinud tõkete eemaldamine on parim viis tõeliselt eduka kasvupoliitika edendamiseks; märgib, et uuringud näitavad, et igal aastal on võimalik säästa 200–300 miljardit eurot, kui kaotada kõik tõkked neljalt vabaduselt; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et siseturul säilinud tõkete eemaldamine on parim viis tõeliselt eduka kasvupoliitika edendamiseks; märgib, et uuringud näitavad, et igal aastal on võimalik säästa 200–300 miljardit eurot, kui kaotada kõik tõkked neljalt vabaduselt;

| 5. | rõhutab ühtse turu taaskäivitamise olulisust ning toonitab, et EL peab koostama ja tõhusalt rakendama ühiseid eeskirju, et siseturu kaudu oleks võimalik edendada struktuurset majanduskasvu; rõhutab, et jõupingutused tuleb suunata Euroopa majanduse tugevatele külgedele: Euroopas on 20 miljonit ettevõtet, sealhulgas väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted, mida hoiavad käigus ettevõtjad ning muud toodete ja teenuste loojad; |
| --- | --- |

5.

rõhutab ühtse turu taaskäivitamise olulisust ning toonitab, et EL peab koostama ja tõhusalt rakendama ühiseid eeskirju, et siseturu kaudu oleks võimalik edendada struktuurset majanduskasvu; rõhutab, et jõupingutused tuleb suunata Euroopa majanduse tugevatele külgedele: Euroopas on 20 miljonit ettevõtet, sealhulgas väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted, mida hoiavad käigus ettevõtjad ning muud toodete ja teenuste loojad;

| 6. | rõhutab, et mastaapsus on Euroopa Liidu üks põhieelistest ja see eelis tuleb täielikult enda kasuks tööle panna, kasutades ära ühtse turu potentsiaali ja ELi eelarve vahendeid, et luua lisandväärtust avaliku sektori pingutustele stimuleerida majanduskasvu soodustavaid tegureid; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et mastaapsus on Euroopa Liidu üks põhieelistest ja see eelis tuleb täielikult enda kasuks tööle panna, kasutades ära ühtse turu potentsiaali ja ELi eelarve vahendeid, et luua lisandväärtust avaliku sektori pingutustele stimuleerida majanduskasvu soodustavaid tegureid;

| 7. | rõhutab, et komisjon peaks vastu võtma ühise strateegilise raamistiku, milles kavandatakse põhjalik investeerimisstrateegia, milles Euroopa 2020. aasta strateegia sihid ja eesmärgid tõlgendatakse ümber investeerimisprioriteetideks, määratakse kindlaks peamiste eesmärkide ja juhtalgatustega seonduvad investeerimisvajadused ning reformid, mis on vajalikud ühtekuuluvuspoliitika raames toetatavate investeeringute mõju suurendamiseks; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et komisjon peaks vastu võtma ühise strateegilise raamistiku, milles kavandatakse põhjalik investeerimisstrateegia, milles Euroopa 2020. aasta strateegia sihid ja eesmärgid tõlgendatakse ümber investeerimisprioriteetideks, määratakse kindlaks peamiste eesmärkide ja juhtalgatustega seonduvad investeerimisvajadused ning reformid, mis on vajalikud ühtekuuluvuspoliitika raames toetatavate investeeringute mõju suurendamiseks;

| 8. | rõhutab, et uuenduslike rahastamisvahendite üks peamisi eeliseid on nendest saadav topeltkasu, kuna need vahendid aitavad üheaegselt saavutada tähtsaid poliitilisi eesmärke, näiteks finantsturgude stabiilsust ja läbipaistvust, ja pakuvad märkimisväärset tulupotentsiaali; rõhutab, et selles kontekstis tuleks arvesse võtta ka nende vahendite mõju finantssektori tegevuse negatiivsele välismõjule; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et uuenduslike rahastamisvahendite üks peamisi eeliseid on nendest saadav topeltkasu, kuna need vahendid aitavad üheaegselt saavutada tähtsaid poliitilisi eesmärke, näiteks finantsturgude stabiilsust ja läbipaistvust, ja pakuvad märkimisväärset tulupotentsiaali; rõhutab, et selles kontekstis tuleks arvesse võtta ka nende vahendite mõju finantssektori tegevuse negatiivsele välismõjule;

Finantssektori maksustamine

| 9. | tuletab meelde, et maksupettuste põhjustatud rahaline kahju Euroopas on igal aastal hinnanguliselt 200–250 miljardit eurot; on seetõttu seisukohal, et maksupettuste määra vähendamine aitab vähendada riigieelarve puudujääki, ilma et oleks vaja makse tõsta; märgib sellega seoses, et uuenduslik rahastamine peaks elustama liikmesriikide, ELi ja rahvusvahelise üldsuse jõupingutusi võidelda maksustamise vältimise ja maksupettuste ning muude kapitali ebaseadusliku väljavoolu vormide vastu, mis mõjutavad oluliselt eelarvet; |
| --- | --- |

9.

tuletab meelde, et maksupettuste põhjustatud rahaline kahju Euroopas on igal aastal hinnanguliselt 200–250 miljardit eurot; on seetõttu seisukohal, et maksupettuste määra vähendamine aitab vähendada riigieelarve puudujääki, ilma et oleks vaja makse tõsta; märgib sellega seoses, et uuenduslik rahastamine peaks elustama liikmesriikide, ELi ja rahvusvahelise üldsuse jõupingutusi võidelda maksustamise vältimise ja maksupettuste ning muude kapitali ebaseadusliku väljavoolu vormide vastu, mis mõjutavad oluliselt eelarvet;

| 10. | rõhutab, et kriisi järel peab EL veenma oma kodanikke, et ELil on tahet ja vahendeid, et minna edasi eelarve konsolideerimise strateegia ja stimuleerimispoliitika tasakaalustatud ühendamisega, et kindlustada majanduse taastumine pikaks ajaks; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et kriisi järel peab EL veenma oma kodanikke, et ELil on tahet ja vahendeid, et minna edasi eelarve konsolideerimise strateegia ja stimuleerimispoliitika tasakaalustatud ühendamisega, et kindlustada majanduse taastumine pikaks ajaks;

| 11. | on seisukohal, et kuigi hiljuti on saavutatud suurt edu reguleerimises ja järelevalves, on maksupoliitika endiselt puuduv mõõde finantssektorit hõlmavas ELi käsitlusviisis; |
| --- | --- |

11.

on seisukohal, et kuigi hiljuti on saavutatud suurt edu reguleerimises ja järelevalves, on maksupoliitika endiselt puuduv mõõde finantssektorit hõlmavas ELi käsitlusviisis;

| 12. | tunneb heameelt komisjoni seisukoha üle, et finantssektoril on liiga madal maksukoormus, eelkõige seetõttu, et enamikule finantsteenustele ei kehti käibemaks, ning nõuab uuenduslike finantsmeetmete rakendamist, et saada sellelt sektorilt rohkem makse ja aidata kaasa maksukoormuse töötavalt elanikkonnalt üleviimisele; |
| --- | --- |

12.

tunneb heameelt komisjoni seisukoha üle, et finantssektoril on liiga madal maksukoormus, eelkõige seetõttu, et enamikule finantsteenustele ei kehti käibemaks, ning nõuab uuenduslike finantsmeetmete rakendamist, et saada sellelt sektorilt rohkem makse ja aidata kaasa maksukoormuse töötavalt elanikkonnalt üleviimisele;

| 13. | on seisukohal, et finantstehingumaksu kehtestamine võiks aidata võidelda finantsturgudel levivate äärmiselt kahjulike kauplemismudelite, näiteks lühiajaliste tehingute ja automatiseeritud välkkauplemise vastu ning ohjeldada spekuleerimist; rõhutab, et seetõttu võiks finantstehingumaks suurendada turgude efektiivsust, suurendada läbipaistvust, vähendada hindade liigset volatiilsust ja anda finantssektorile stiimuleid pikaajaliste, reaalmajandusele lisandväärtust andvate investeeringute tegemiseks; |
| --- | --- |

13.

on seisukohal, et finantstehingumaksu kehtestamine võiks aidata võidelda finantsturgudel levivate äärmiselt kahjulike kauplemismudelite, näiteks lühiajaliste tehingute ja automatiseeritud välkkauplemise vastu ning ohjeldada spekuleerimist; rõhutab, et seetõttu võiks finantstehingumaks suurendada turgude efektiivsust, suurendada läbipaistvust, vähendada hindade liigset volatiilsust ja anda finantssektorile stiimuleid pikaajaliste, reaalmajandusele lisandväärtust andvate investeeringute tegemiseks;

| 14. | rõhutab madala finantstehingumaksu praegust tuluprognoosi, mis laialdast maksubaasi arvestades tähendaks ELis 200 miljardi euro ja ülemaailmselt 650 miljardi USA dollari laekumist aastas; on seisukohal, et sellega võiks finantssektor olulisel määral aidata kanda kriisiga seotud kulusid ja suurendada riikide rahanduse jätkusuutlikkust; |
| --- | --- |

14.

rõhutab madala finantstehingumaksu praegust tuluprognoosi, mis laialdast maksubaasi arvestades tähendaks ELis 200 miljardi euro ja ülemaailmselt 650 miljardi USA dollari laekumist aastas; on seisukohal, et sellega võiks finantssektor olulisel määral aidata kanda kriisiga seotud kulusid ja suurendada riikide rahanduse jätkusuutlikkust;

| 15. | võtab teadmiseks finantstehingumaksuga seotud arutelu kulgemise ja eriarvamused sellise maksu teostatavuse, tõhususe ja tulemuslikkuse kohta ning tekkiva arutelu seoses finantstegevuse maksuga, kuid märgib, et G20 ei ole seni suutnud selles küsimuses mõistlikku ühisalgatust käivitada; kutsub G20 riigijuhte üles kiirendama läbirääkimisi ülemaailmse finantstehingumaksu vähimate ühiste elementide küsimuses ja andma juhiseid nende eri tüüpi maksude soovitud tuleviku kohta; |
| --- | --- |

15.

võtab teadmiseks finantstehingumaksuga seotud arutelu kulgemise ja eriarvamused sellise maksu teostatavuse, tõhususe ja tulemuslikkuse kohta ning tekkiva arutelu seoses finantstegevuse maksuga, kuid märgib, et G20 ei ole seni suutnud selles küsimuses mõistlikku ühisalgatust käivitada; kutsub G20 riigijuhte üles kiirendama läbirääkimisi ülemaailmse finantstehingumaksu vähimate ühiste elementide küsimuses ja andma juhiseid nende eri tüüpi maksude soovitud tuleviku kohta;

| 16. | toetab finantstehingumaksu kehtestamist, et parandada tänu spekulatsioonide vähendamisele turu toimimist ning aidata rahastada ülemaailmseid avalikke hüvesid ja vähendada eelarvepuudujääki; on seisukohal, et finantstehingumaks tuleks kehtestada võimalikult ulatuslikult ning EL peaks edendama finantstehingumaksu kehtestamist ülemaailmsel tasandil; kui see ei õnnestu, peaks EL esimese sammuna võtma finantstehingumaksu kasutusele Euroopa tasandil; palub komisjonil koostada kiiresti teostatavusuuring, milles arvestatakse vajadust ülemaailmselt võrdsete võimaluste järele, ja esitada konkreetsed õigusakti ettepanekud; |
| --- | --- |

16.

toetab finantstehingumaksu kehtestamist, et parandada tänu spekulatsioonide vähendamisele turu toimimist ning aidata rahastada ülemaailmseid avalikke hüvesid ja vähendada eelarvepuudujääki; on seisukohal, et finantstehingumaks tuleks kehtestada võimalikult ulatuslikult ning EL peaks edendama finantstehingumaksu kehtestamist ülemaailmsel tasandil; kui see ei õnnestu, peaks EL esimese sammuna võtma finantstehingumaksu kasutusele Euroopa tasandil; palub komisjonil koostada kiiresti teostatavusuuring, milles arvestatakse vajadust ülemaailmselt võrdsete võimaluste järele, ja esitada konkreetsed õigusakti ettepanekud;

| 17. | juhib tähelepanu sellele, et finantssektori ülemaailmse ja ELi tasandil maksustamise võimaluste uurimisel tuleks arvesse võtta liikmesriikides majandusharude tehingumaksude kehtestamisest saadud kogemusi; |
| --- | --- |

17.

juhib tähelepanu sellele, et finantssektori ülemaailmse ja ELi tasandil maksustamise võimaluste uurimisel tuleks arvesse võtta liikmesriikides majandusharude tehingumaksude kehtestamisest saadud kogemusi;

| 18. | rõhutab ka, et puhtalt spekulatiivsete tehingute kandumisel teiste jurisdiktsioonide alla on mõned kahjulikud mõjud, kuid see võiks ka aidata suurendada turgude efektiivsust; rõhutab samuti, et kõiki tegevusi, mida peetakse spekulatiivseks, ei tohiks hukka mõista, sest teatavat tüüpi riskide võtmine võib ELi finantsturgude stabiilsust suurendada; |
| --- | --- |

18.

rõhutab ka, et puhtalt spekulatiivsete tehingute kandumisel teiste jurisdiktsioonide alla on mõned kahjulikud mõjud, kuid see võiks ka aidata suurendada turgude efektiivsust; rõhutab samuti, et kõiki tegevusi, mida peetakse spekulatiivseks, ei tohiks hukka mõista, sest teatavat tüüpi riskide võtmine võib ELi finantsturgude stabiilsust suurendada;

| 19. | märgib, et tsentraliseeritud Euroopa turul võivad kliiring- ja arveldusteenused finantstehingumaksu kehtestamisele kaasa aidata, muutes selle haldamise odavaks ja maksu hõlpsasti kohaldatavaks; tuletab siiski meelde, et finantstehingumaksu tehniliste aspektide kujundamisel tuleb võtta arvesse finantstööstuse ülemaailmset olemust ja sisemist seotust; |
| --- | --- |

19.

märgib, et tsentraliseeritud Euroopa turul võivad kliiring- ja arveldusteenused finantstehingumaksu kehtestamisele kaasa aidata, muutes selle haldamise odavaks ja maksu hõlpsasti kohaldatavaks; tuletab siiski meelde, et finantstehingumaksu tehniliste aspektide kujundamisel tuleb võtta arvesse finantstööstuse ülemaailmset olemust ja sisemist seotust;

| 20. | märgib, et komisjoni hiljutine teatis on esimene samm selle teemaga tõsiselt tegeleda; on seisukohal, et ELi tasandil finantstehingumaksu kehtestamise võimalike eeliste ja/või puuduste tõendamise kohustus lasub komisjonil ja tema mõjuhinnangul; |
| --- | --- |

20.

märgib, et komisjoni hiljutine teatis on esimene samm selle teemaga tõsiselt tegeleda; on seisukohal, et ELi tasandil finantstehingumaksu kehtestamise võimalike eeliste ja/või puuduste tõendamise kohustus lasub komisjonil ja tema mõjuhinnangul;

| 21. | märgib, et hiljutises komisjoni teatises on teatavaks tehtud mõjuhinnang finantssektori maksustamise eri võimaluste kohta, ning palub komisjonil oma teostatavusuuringus käsitleda ka tehingute ja tulude geograafilist asümmeetriat ning astmelise või diferentseeritud maksumäära võimalust sõltuvalt vara liigist, maksude jaotumusest, tehinguosalise olemusest või teatavat liiki tehingute lühiajalisusest ja spekulatiivsest iseloomust; palub komisjonil toetuda kõigile olemasolevatele uuringutele; |
| --- | --- |

21.

märgib, et hiljutises komisjoni teatises on teatavaks tehtud mõjuhinnang finantssektori maksustamise eri võimaluste kohta, ning palub komisjonil oma teostatavusuuringus käsitleda ka tehingute ja tulude geograafilist asümmeetriat ning astmelise või diferentseeritud maksumäära võimalust sõltuvalt vara liigist, maksude jaotumusest, tehinguosalise olemusest või teatavat liiki tehingute lühiajalisusest ja spekulatiivsest iseloomust; palub komisjonil toetuda kõigile olemasolevatele uuringutele;

| 22. | kutsub komisjoni üles oma teostatavusuuringus analüüsima ELi finantstehingumaksu eri võimalusi ja nende mõju, sealhulgas praegu tõsiseid turumoonutusi põhjustavate spekulatiivsete finantstehingute vähendamisest tulenevat kasu majandusele ja ühiskonnale; |
| --- | --- |

22.

kutsub komisjoni üles oma teostatavusuuringus analüüsima ELi finantstehingumaksu eri võimalusi ja nende mõju, sealhulgas praegu tõsiseid turumoonutusi põhjustavate spekulatiivsete finantstehingute vähendamisest tulenevat kasu majandusele ja ühiskonnale;

| 23. | rõhutab, et finantstehingumaksul peaks olema võimalikult lai baas, et tagada finantsturgudel võrdsed tingimused ja vältida tehingute kandumist vähem läbipaistvatesse vahenditesse; on seetõttu seisukohal, et komisjoni teostatavusuuringus tuleks hinnata kõiki tehinguid finantsvaradega, nagu turul tehtavad spottehingud ja tuletistehingud ning börsivälised tuletisinstrumendid; juhib tähelepanu sellele, et finantstehingumaksu eri määrade kehtestamine kauplemiskohtade alusel võib veelgi kaasa aidata turu stabiilsusele, sest see loob finantssektori ettevõtjatele stiimuli viia tehingud börsivälistest vahenditest üle läbipaistvamatesse ja hästi reguleeritud kauplemiskohtadesse; |
| --- | --- |

23.

rõhutab, et finantstehingumaksul peaks olema võimalikult lai baas, et tagada finantsturgudel võrdsed tingimused ja vältida tehingute kandumist vähem läbipaistvatesse vahenditesse; on seetõttu seisukohal, et komisjoni teostatavusuuringus tuleks hinnata kõiki tehinguid finantsvaradega, nagu turul tehtavad spottehingud ja tuletistehingud ning börsivälised tuletisinstrumendid; juhib tähelepanu sellele, et finantstehingumaksu eri määrade kehtestamine kauplemiskohtade alusel võib veelgi kaasa aidata turu stabiilsusele, sest see loob finantssektori ettevõtjatele stiimuli viia tehingud börsivälistest vahenditest üle läbipaistvamatesse ja hästi reguleeritud kauplemiskohtadesse;

| 24. | tunnustab sellega seoses komisjoni hiljutisi ettepanekuid börsiväliste tuletisinstrumentide ja nn lühikeseks müügi kohta, milles nähakse ette selged keskse tasaarvelduse ja müügi registreerimise nõuded kõikide börsiväliste tuletisinstrumentidega toimuvate tehingute puhul – seega muutuks ELi laia baasiga finantstehingumaksu kehtestamine tehniliselt teostatavaks; |
| --- | --- |

24.

tunnustab sellega seoses komisjoni hiljutisi ettepanekuid börsiväliste tuletisinstrumentide ja nn lühikeseks müügi kohta, milles nähakse ette selged keskse tasaarvelduse ja müügi registreerimise nõuded kõikide börsiväliste tuletisinstrumentidega toimuvate tehingute puhul – seega muutuks ELi laia baasiga finantstehingumaksu kehtestamine tehniliselt teostatavaks;

| 25. | nõuab, et määrataks kindlaks, kes hakkab lõppkokkuvõttes seda maksu maksma, kuna maksukoorem langeb tavaliselt tarbijale, kelleks antud juhul oleksid jaeinvestorid ja üksikisikud; rõhutab siiski, et selle vältimiseks on vaja põhjalikke eeskirju erandite ja lävendite kohta; |
| --- | --- |

25.

nõuab, et määrataks kindlaks, kes hakkab lõppkokkuvõttes seda maksu maksma, kuna maksukoorem langeb tavaliselt tarbijale, kelleks antud juhul oleksid jaeinvestorid ja üksikisikud; rõhutab siiski, et selle vältimiseks on vaja põhjalikke eeskirju erandite ja lävendite kohta;

| 26. | tunnustab IMFi hiljuti esitatud ja komisjoni toetuse saanud ettepanekuid pankade varadelt maksu võtmise kohta, mille kohaselt iga riik võiks selle maksu suuruseks arvestada 2–4 % SKPst, et sellega rahastada tulevasi kriiside lahendamise mehhanisme; on seisukohal, et pangamaksud peaksid olema vastavuses konkreetse krediidiasutuse süsteemse tähtsusega ning toimingute riskitasemega; |
| --- | --- |

26.

tunnustab IMFi hiljuti esitatud ja komisjoni toetuse saanud ettepanekuid pankade varadelt maksu võtmise kohta, mille kohaselt iga riik võiks selle maksu suuruseks arvestada 2–4 % SKPst, et sellega rahastada tulevasi kriiside lahendamise mehhanisme; on seisukohal, et pangamaksud peaksid olema vastavuses konkreetse krediidiasutuse süsteemse tähtsusega ning toimingute riskitasemega;

| 27. | märgib, et pangamaksudel, finantstegevuse maksul ja finantstehingumaksul on igaühel oma majanduslik eesmärk ja nende tuluandmise potentsiaal on erinev; rõhutab, et kuna pangamaksud põhinevad bilansinäitajatel, ei saa nende abil ohjeldada finantsspekulatsiooni ega ohjata varipangandust; rõhutab sellest tulenevalt ka finantssüsteemi järelevalvemehhanismi ja läbipaistvuse olulisust finantssüsteemi vastupanuvõime ja stabiilsuse suurendamisel; |
| --- | --- |

27.

märgib, et pangamaksudel, finantstegevuse maksul ja finantstehingumaksul on igaühel oma majanduslik eesmärk ja nende tuluandmise potentsiaal on erinev; rõhutab, et kuna pangamaksud põhinevad bilansinäitajatel, ei saa nende abil ohjeldada finantsspekulatsiooni ega ohjata varipangandust; rõhutab sellest tulenevalt ka finantssüsteemi järelevalvemehhanismi ja läbipaistvuse olulisust finantssüsteemi vastupanuvõime ja stabiilsuse suurendamisel;

| 28. | võtab teadmiseks IMFi ettepaneku finantstegevuse maksu kohta ning komisjoni hiljuti võetud kohustuse viia läbi selle maksu potentsiaali kohta põhjalik mõjuhinnang; rõhutab, et finantstegevuse maks on peamiselt tuludele orienteeritud maks, mille sihiks on finantssektor ja mis võimaldab maksustada liigse riski võtmisega seotud saamata tulu ja kasumit ning mis sellisena võiks lahendada finantssektori praeguse käibemaksu vabastuse küsimuse; |
| --- | --- |

28.

võtab teadmiseks IMFi ettepaneku finantstegevuse maksu kohta ning komisjoni hiljuti võetud kohustuse viia läbi selle maksu potentsiaali kohta põhjalik mõjuhinnang; rõhutab, et finantstegevuse maks on peamiselt tuludele orienteeritud maks, mille sihiks on finantssektor ja mis võimaldab maksustada liigse riski võtmisega seotud saamata tulu ja kasumit ning mis sellisena võiks lahendada finantssektori praeguse käibemaksu vabastuse küsimuse;

| 29. | on teadlik finantssektori maksustamisest saadavate lisatulude haldamise mitmesugustest moodustest nii riikide kui ka ELi tasandil; rõhutab, et tuleb lahendada küsimus, mis otstarbel finantstehingute maksustamisest kogutud tulu kasutama hakatakse, ning et maksumaksjatele täiendava maksu kehtestamise põhjustest selge põhjenduse andmiseks tuleb erinevate valikuvõimaluste hindamine ja tähtsuse järjekorda asetamine viia uuendusliku maksustamise alastes aruteludes kesksele kohale; rõhutab, et ülemaailmse finantstehingumaksu kogumisest saadavat tulu tuleks selle maksu ülemaailmse olemuse tõttu kasutada üleilmsete poliitiliste eesmärkide rahastamiseks, nt areng ja vaesuse vähendamine arengumaades ning kliimamuutuse vastane võitlus; võtab teadmiseks komisjoni eesmärgi suurendada ELi eelarve mahtu uuenduslike finantsinstrumentide kaudu; on veendunud, et selleks, et tagada ülalmainitud uuenduslike rahastamisvahenditega lisandväärtuse saamine Euroopale, võiks osa nendest tuludest suunata ELi projektide ja poliitiliste meetmete rahastamisse; tuletab meelde, et komisjoni hiljutises teatises ELi eelarve läbivaatamise kohta peetakse finantssektori maksustamist ELis võimalikuks omavahendite allikaks; kutsub üles algatama laiaulatuslikku arutelu ELi institutsioonide, liikmesriikide parlamentide, ELi sidusrühmade ja kodanikuühiskonna esindajate vahel seoses sellega, millised on nende poliitikameetmetega seotud olemasolevad valikuvõimalused, milline osa tulust tuleks eraldada ELi ja milline liikmesriikide tasandile ning millised on erinevad viisid selle saavutamiseks; märgib seoses liikmesriikide tasandile eraldatava tuluosa haldamisega, et hinnata tuleks kõiki erinevaid võimalusi, sealhulgas tulu eraldamine avaliku sektori vahendite tugevdamiseks; |
| --- | --- |

29.

on teadlik finantssektori maksustamisest saadavate lisatulude haldamise mitmesugustest moodustest nii riikide kui ka ELi tasandil; rõhutab, et tuleb lahendada küsimus, mis otstarbel finantstehingute maksustamisest kogutud tulu kasutama hakatakse, ning et maksumaksjatele täiendava maksu kehtestamise põhjustest selge põhjenduse andmiseks tuleb erinevate valikuvõimaluste hindamine ja tähtsuse järjekorda asetamine viia uuendusliku maksustamise alastes aruteludes kesksele kohale; rõhutab, et ülemaailmse finantstehingumaksu kogumisest saadavat tulu tuleks selle maksu ülemaailmse olemuse tõttu kasutada üleilmsete poliitiliste eesmärkide rahastamiseks, nt areng ja vaesuse vähendamine arengumaades ning kliimamuutuse vastane võitlus; võtab teadmiseks komisjoni eesmärgi suurendada ELi eelarve mahtu uuenduslike finantsinstrumentide kaudu; on veendunud, et selleks, et tagada ülalmainitud uuenduslike rahastamisvahenditega lisandväärtuse saamine Euroopale, võiks osa nendest tuludest suunata ELi projektide ja poliitiliste meetmete rahastamisse; tuletab meelde, et komisjoni hiljutises teatises ELi eelarve läbivaatamise kohta peetakse finantssektori maksustamist ELis võimalikuks omavahendite allikaks; kutsub üles algatama laiaulatuslikku arutelu ELi institutsioonide, liikmesriikide parlamentide, ELi sidusrühmade ja kodanikuühiskonna esindajate vahel seoses sellega, millised on nende poliitikameetmetega seotud olemasolevad valikuvõimalused, milline osa tulust tuleks eraldada ELi ja milline liikmesriikide tasandile ning millised on erinevad viisid selle saavutamiseks; märgib seoses liikmesriikide tasandile eraldatava tuluosa haldamisega, et hinnata tuleks kõiki erinevaid võimalusi, sealhulgas tulu eraldamine avaliku sektori vahendite tugevdamiseks;

| 30. | rõhutab, et nende uute maksustamisvahendite võimalikku kehtestamist finantssektoris tuleks analüüsida selle sektori olemasoleva maksukeskkonna kontekstis, võttes arvesse kaasmõju ning pöörates erilist tähelepanu vanade ja uute maksude vahelise koostoime kindlakstegemisele; |
| --- | --- |

30.

rõhutab, et nende uute maksustamisvahendite võimalikku kehtestamist finantssektoris tuleks analüüsida selle sektori olemasoleva maksukeskkonna kontekstis, võttes arvesse kaasmõju ning pöörates erilist tähelepanu vanade ja uute maksude vahelise koostoime kindlakstegemisele;

| 31. | võtab teadmiseks komisjoni eesmärgi suurendada ELi eelarve mahtu uuenduslike finantsinstrumentide kasutamise kaudu ning tõdeb võimalikku kasu, mis tuleneb erasektori rahastamise tõhustamisest riikliku rahaga; on siiski teadlik, et eriotstarbeliste rahastamisvahendite kasutamine projektide rahastamisel võib kaasa tuua suurenenud tingimuslikke kohustisi; usub seetõttu, et neid meetmeid tuleks täiendada igati selge avalikustamise ja investeeringuid käsitlevate asjakohaste suuniste, riskijuhtimise, piirmäärade, järelevalve- ja kontrollimenetlustega, mis võetakse kasutusele demokraatlikult vastutustundlikul viisil; |
| --- | --- |

31.

võtab teadmiseks komisjoni eesmärgi suurendada ELi eelarve mahtu uuenduslike finantsinstrumentide kasutamise kaudu ning tõdeb võimalikku kasu, mis tuleneb erasektori rahastamise tõhustamisest riikliku rahaga; on siiski teadlik, et eriotstarbeliste rahastamisvahendite kasutamine projektide rahastamisel võib kaasa tuua suurenenud tingimuslikke kohustisi; usub seetõttu, et neid meetmeid tuleks täiendada igati selge avalikustamise ja investeeringuid käsitlevate asjakohaste suuniste, riskijuhtimise, piirmäärade, järelevalve- ja kontrollimenetlustega, mis võetakse kasutusele demokraatlikult vastutustundlikul viisil;

Eurovõlakirjad ja Euroopa projektivõlakirjad

| 32. | märgib, et eurovõlakirjadele viidatakse järjest sagedamini kui ühistele võlahaldusvahenditele; võtab teadmiseks kõik viimasel ajal sel eesmärgil tehtud ettepanekud ja algatused; palub Euroopa Ülemkogul ja komisjonil viivitamatult reageerida üleskutsele, mille tegi parlament oma 16. detsembri 2010. aasta resolutsioonis alalise kriisimehhanismi loomise kohta (8), et anda vajalik poliitiline signaal, et komisjon uuriks eurovõlakirjade süsteemi võimalikkust tulevikus, täpsustamaks tingimused, mille puhul selline süsteem oleks kasulik kõigile osalevatele liikmesriikidele ning euroalale tervikuna; |
| --- | --- |

32.

märgib, et eurovõlakirjadele viidatakse järjest sagedamini kui ühistele võlahaldusvahenditele; võtab teadmiseks kõik viimasel ajal sel eesmärgil tehtud ettepanekud ja algatused; palub Euroopa Ülemkogul ja komisjonil viivitamatult reageerida üleskutsele, mille tegi parlament oma 16. detsembri 2010. aasta resolutsioonis alalise kriisimehhanismi loomise kohta (8), et anda vajalik poliitiline signaal, et komisjon uuriks eurovõlakirjade süsteemi võimalikkust tulevikus, täpsustamaks tingimused, mille puhul selline süsteem oleks kasulik kõigile osalevatele liikmesriikidele ning euroalale tervikuna;

| 33. | toetab Euroopa ühiste projektivõlakirjade emiteerimise ideed, et rahastada Euroopa suuri infrastruktuuriga seotud vajadusi ja ELi 2020. aasta strateegia tegevuskavas sisalduvaid struktuuriprojekte, eeldatavaid uusi ELi strateegiaid, nagu uus energiainfrastruktuuri arengustrateegia, ja muid ulatuslikke projekte; on veendunud, et ELi projektivõlakirjad tagaksid vajalikud investeeringud ja looksid piisava kindlustunde, et võimaldada suurtel investeerimisprojektidel saada vajalikku toetust, ning et nad muutuksid seeläbi oluliseks vahendiks avalikkuse toetuse võimalikult tõhusaks kasutamiseks; tuletab meelde, et kui Euroopa tahetakse rajada jätkusuutlikule alusele, peavad need projektid aitama kaasa meie majanduskeskkonna teisenemisele, sillutades teed süsinikdioksiidiheitevaba majanduse suunas; |
| --- | --- |

33.

toetab Euroopa ühiste projektivõlakirjade emiteerimise ideed, et rahastada Euroopa suuri infrastruktuuriga seotud vajadusi ja ELi 2020. aasta strateegia tegevuskavas sisalduvaid struktuuriprojekte, eeldatavaid uusi ELi strateegiaid, nagu uus energiainfrastruktuuri arengustrateegia, ja muid ulatuslikke projekte; on veendunud, et ELi projektivõlakirjad tagaksid vajalikud investeeringud ja looksid piisava kindlustunde, et võimaldada suurtel investeerimisprojektidel saada vajalikku toetust, ning et nad muutuksid seeläbi oluliseks vahendiks avalikkuse toetuse võimalikult tõhusaks kasutamiseks; tuletab meelde, et kui Euroopa tahetakse rajada jätkusuutlikule alusele, peavad need projektid aitama kaasa meie majanduskeskkonna teisenemisele, sillutades teed süsinikdioksiidiheitevaba majanduse suunas;

| 34. | rõhutab, et ELi eelarvet tuleks rohkem kasutada investeeringute tõhustamiseks; rõhutab, et pikaajalise ärilise potentsiaaliga projektide puhul peaks olema norm, et ELi fonde kasutatakse koostöös erapangandussektoriga, eelkõige Euroopa Investeerimispanga (EIP) ja Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga (EBRD) kaudu; |
| --- | --- |

34.

rõhutab, et ELi eelarvet tuleks rohkem kasutada investeeringute tõhustamiseks; rõhutab, et pikaajalise ärilise potentsiaaliga projektide puhul peaks olema norm, et ELi fonde kasutatakse koostöös erapangandussektoriga, eelkõige Euroopa Investeerimispanga (EIP) ja Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga (EBRD) kaudu;

| 35. | palub komisjonil ja Euroopa Keskpangal uurida, kas esmatähtsate infrastruktuuriprojektide rahastamisel ELi projektivõlakirjade või eurovõlakirjade kaudu võiks olla moraalne oht liikmesriikidele, eelkõige riikidevahelise ulatusega infrastruktuuriprojektide puhul; |
| --- | --- |

35.

palub komisjonil ja Euroopa Keskpangal uurida, kas esmatähtsate infrastruktuuriprojektide rahastamisel ELi projektivõlakirjade või eurovõlakirjade kaudu võiks olla moraalne oht liikmesriikidele, eelkõige riikidevahelise ulatusega infrastruktuuriprojektide puhul;

Süsinikdioksiidimaks

| 36. | rõhutab, et praeguses maksustamismudelis tuleks täiel määral rakendada põhimõtet „saastaja maksab”, kasutades sobivaid uuenduslikke rahastamisvahendeid selleks, et järkjärgult nihutada maksukoormust tegevustele, mis saastavad keskkonda, tekitavad märkimisväärsel hulgal kasvuhoonegaaside heiteid või kasutavad suurt hulka ressursse; |
| --- | --- |

36.

rõhutab, et praeguses maksustamismudelis tuleks täiel määral rakendada põhimõtet „saastaja maksab”, kasutades sobivaid uuenduslikke rahastamisvahendeid selleks, et järkjärgult nihutada maksukoormust tegevustele, mis saastavad keskkonda, tekitavad märkimisväärsel hulgal kasvuhoonegaaside heiteid või kasutavad suurt hulka ressursse;

| 37. | pooldab seetõttu heitkogustega kauplemise süsteemi tugevdamist ning energia maksustamise direktiivi põhjalikku läbivaatamist, et seada CO2 heitkogused ja toote energiasisaldus energiatoodete maksustamise põhikriteeriumiteks; |
| --- | --- |

37.

pooldab seetõttu heitkogustega kauplemise süsteemi tugevdamist ning energia maksustamise direktiivi põhjalikku läbivaatamist, et seada CO2 heitkogused ja toote energiasisaldus energiatoodete maksustamise põhikriteeriumiteks;

| 38. | rõhutab, et mõlemad ülalnimetatud vahendid on kahekordselt kasulikud – ühelt poolt stimuleerivad need tugevalt üleminekut süsinikuvabadele ning säästvatele ja taastuvatele energiaallikatele ning teiselt poolt annavad märkimisväärset täiendavat tulu; tuletab siiski meelde, et süsinikdioksiidimaksu kehtestamise peamiseks ajendiks on soov muuta käitumis- ja tootmisviise, kuna tootmismeetodite üleminekul säästvatele ja taastuvatele energiaallikatele väheneb oodatav tulu; |
| --- | --- |

38.

rõhutab, et mõlemad ülalnimetatud vahendid on kahekordselt kasulikud – ühelt poolt stimuleerivad need tugevalt üleminekut süsinikuvabadele ning säästvatele ja taastuvatele energiaallikatele ning teiselt poolt annavad märkimisväärset täiendavat tulu; tuletab siiski meelde, et süsinikdioksiidimaksu kehtestamise peamiseks ajendiks on soov muuta käitumis- ja tootmisviise, kuna tootmismeetodite üleminekul säästvatele ja taastuvatele energiaallikatele väheneb oodatav tulu;

| 39. | usub, et süsinikdioksiidimaksu ja energia maksustamise direktiivi läbivaatamisega tuleks kehtestada minimaalsed kohustuslikud nõuded kõikidele liikmesriikidele, jättes iga liikmesriigi otsustada rangemate nõuete kehtestamise, kui liikmesriik seda vajalikuks peab; |
| --- | --- |

39.

usub, et süsinikdioksiidimaksu ja energia maksustamise direktiivi läbivaatamisega tuleks kehtestada minimaalsed kohustuslikud nõuded kõikidele liikmesriikidele, jättes iga liikmesriigi otsustada rangemate nõuete kehtestamise, kui liikmesriik seda vajalikuks peab;

| 40. | rõhutab, et ette tuleks näha piisav üleminekuperiood, et vältida süsinikdioksiidi lekkeid ja ennetada tohutu koormuse üleminekut madala sissetulekuga tarbijatele; on ka seisukohal, et kasulik on ette näha sihtotstarbelised erimeetmed madala sissetulekuga majapidamiste kasuks ning suurendada investeeringuid avaliku sektori infrastruktuuri ja majapidamiste energiasäästlikkuse parandamiseks; |
| --- | --- |

40.

rõhutab, et ette tuleks näha piisav üleminekuperiood, et vältida süsinikdioksiidi lekkeid ja ennetada tohutu koormuse üleminekut madala sissetulekuga tarbijatele; on ka seisukohal, et kasulik on ette näha sihtotstarbelised erimeetmed madala sissetulekuga majapidamiste kasuks ning suurendada investeeringuid avaliku sektori infrastruktuuri ja majapidamiste energiasäästlikkuse parandamiseks;

| 41. | on siiski seisukohal, et enne sellise maksu kehtestamist välismaisele impordile ELi tuleks põhjalikult uurida, milline peaks olema G20 tasandil või WTO-siseselt sõlmitava ülemaailmse kokkuleppe kohaldamisala, et tagada, et selline piirimaksukord ei tekitaks ühelt poolt toormaterjalide puudust ja teiselt poolt seda, et kolmandad riigid vastavad ELi ekspordile samasuguste meetmetega; |
| --- | --- |

41.

on siiski seisukohal, et enne sellise maksu kehtestamist välismaisele impordile ELi tuleks põhjalikult uurida, milline peaks olema G20 tasandil või WTO-siseselt sõlmitava ülemaailmse kokkuleppe kohaldamisala, et tagada, et selline piirimaksukord ei tekitaks ühelt poolt toormaterjalide puudust ja teiselt poolt seda, et kolmandad riigid vastavad ELi ekspordile samasuguste meetmetega;

| 42. | juhib kiiresti areneva majandusega riikide suurenevat energiavajadust silmas pidades tähelepanu sellele, et ELil tuleb igal juhul teha piisavalt suuri investeeringuid nii energiavarustusse kui ka -tõhususse, et tugevdada ELi energiainfrastruktuuri ja vähendada võimalikult suures ulatuses sõltumist turuhinna kõikumistest, millel võivad olla negatiivsed tagajärjed ELi majandusele ja 2020. aasta strateegia eesmärkidele; |
| --- | --- |

42.

juhib kiiresti areneva majandusega riikide suurenevat energiavajadust silmas pidades tähelepanu sellele, et ELil tuleb igal juhul teha piisavalt suuri investeeringuid nii energiavarustusse kui ka -tõhususse, et tugevdada ELi energiainfrastruktuuri ja vähendada võimalikult suures ulatuses sõltumist turuhinna kõikumistest, millel võivad olla negatiivsed tagajärjed ELi majandusele ja 2020. aasta strateegia eesmärkidele;

| 43. | kutsub liikmesriike üles kaaluma kliimamuutuse maksustamisest laekuvast tulust summade eraldamist niisuguse teadus- ja arendustegevuse ning selliste meetmete rahastamiseks, mille eesmärk on vähendada süsinikdioksiidi heitkoguseid, võidelda globaalse soojenemisega, suurendada energiatõhusust, võidelda kütteostuvõimetusega ja parandada ELi ja arengumaade energiainfrastruktuuri; tuletab sellega seoses meelde, et heitkogustega kauplemise süsteemi direktiivi kohaselt tuleks vähemalt 50 % ELi heitkogustega kauplemise süsteemist saadud tulust eraldada kliimamuutusega võitlemise meetmeteks, muu hulgas arengumaades; |
| --- | --- |

43.

kutsub liikmesriike üles kaaluma kliimamuutuse maksustamisest laekuvast tulust summade eraldamist niisuguse teadus- ja arendustegevuse ning selliste meetmete rahastamiseks, mille eesmärk on vähendada süsinikdioksiidi heitkoguseid, võidelda globaalse soojenemisega, suurendada energiatõhusust, võidelda kütteostuvõimetusega ja parandada ELi ja arengumaade energiainfrastruktuuri; tuletab sellega seoses meelde, et heitkogustega kauplemise süsteemi direktiivi kohaselt tuleks vähemalt 50 % ELi heitkogustega kauplemise süsteemist saadud tulust eraldada kliimamuutusega võitlemise meetmeteks, muu hulgas arengumaades;

| 44. | märgib, et kaalumisel olevate energiatõhususe meetmete rahastamisvahendid kujutavad endast keskkonnahoidlike projektide uuenduslikke rahastamisvõimalusi; tunneb heameelt sihtrahastu loomise üle, mis võib meelitada ligi ka erainvestoreid (avaliku sektori ja erasektori partnerluse raames), et kasutada Euroopa majanduse elavdamise energeetikakava määruse kohaseid kohustustega sidumata vahendeid energiatõhususe ja taastuvenergia algatuste toetamiseks; palub komisjonil hoolikalt hinnata kõnealuse vahendi tõhusust ja analüüsida, kas sarnasel viisil oleks võimalik kasutada tulevikus ELi eelarves kasutamata jäänud rahalisi vahendeid muu hulgas energeetika, energiatõhususe ja toorainetega seotud algatuste puhul; |
| --- | --- |

44.

märgib, et kaalumisel olevate energiatõhususe meetmete rahastamisvahendid kujutavad endast keskkonnahoidlike projektide uuenduslikke rahastamisvõimalusi; tunneb heameelt sihtrahastu loomise üle, mis võib meelitada ligi ka erainvestoreid (avaliku sektori ja erasektori partnerluse raames), et kasutada Euroopa majanduse elavdamise energeetikakava määruse kohaseid kohustustega sidumata vahendeid energiatõhususe ja taastuvenergia algatuste toetamiseks; palub komisjonil hoolikalt hinnata kõnealuse vahendi tõhusust ja analüüsida, kas sarnasel viisil oleks võimalik kasutada tulevikus ELi eelarves kasutamata jäänud rahalisi vahendeid muu hulgas energeetika, energiatõhususe ja toorainetega seotud algatuste puhul;

| 45. | võtab teadmiseks energiatõhususe olulisuse ja nõuab seetõttu tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid kasutaksid tõhusalt struktuurifonde hoonete, eriti elamute energiatõhususe suurendamiseks; nõuab, et Euroopa Investeerimispanga ja muude avaliku sektori finantseerimisasutuste rahalisi vahendeid kasutataks tõhusalt ning et oleks kooskõla ELi ja riiklike fondide ning muude abivahendite vahel, mille abil oleks võimalik suurendada investeeringuid energiatõhususse, et saavutada ELi eesmärgid; |
| --- | --- |

45.

võtab teadmiseks energiatõhususe olulisuse ja nõuab seetõttu tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid kasutaksid tõhusalt struktuurifonde hoonete, eriti elamute energiatõhususe suurendamiseks; nõuab, et Euroopa Investeerimispanga ja muude avaliku sektori finantseerimisasutuste rahalisi vahendeid kasutataks tõhusalt ning et oleks kooskõla ELi ja riiklike fondide ning muude abivahendite vahel, mille abil oleks võimalik suurendada investeeringuid energiatõhususse, et saavutada ELi eesmärgid;

| 46. | tuletab meelde, et liikmesriigid võivad kohaldada vähendatud käibemaksumäära nendele teenustele, mis hõlmavad elamute renoveerimist ja energiatõhususe suurendamist; |
| --- | --- |

46.

tuletab meelde, et liikmesriigid võivad kohaldada vähendatud käibemaksumäära nendele teenustele, mis hõlmavad elamute renoveerimist ja energiatõhususe suurendamist;

| 47. | on samuti seisukohal, et ressursside kokkuhoidlik kasutamine ja keskkonnasõbralike tehnoloogiate innovatsioon on konkurentsivõime seisukohast väga olulised. |
| --- | --- |

47.

on samuti seisukohal, et ressursside kokkuhoidlik kasutamine ja keskkonnasõbralike tehnoloogiate innovatsioon on konkurentsivõime seisukohast väga olulised.

| 48. | rõhutab seoses uue uuendusliku maksustamise väljatöötamise ja edaspidise rakendamisega, et on vaja anda üldine, piiriülene ja sektoriülene hinnang keskkonna- ja kliimameetmete jaoks mõeldud eri tüüpi olemasolevale ja kavandatavale rahastamisele, maksustamisele ja toetamisele, mida võiks nimetada Larosière’i keskkonnarahastamise protsessiks, et kasutada neid uusi vahendeid tõhusamalt ja kaotada võimalikud kattuvad ja/või vastuolulised meetmed; |
| --- | --- |

48.

rõhutab seoses uue uuendusliku maksustamise väljatöötamise ja edaspidise rakendamisega, et on vaja anda üldine, piiriülene ja sektoriülene hinnang keskkonna- ja kliimameetmete jaoks mõeldud eri tüüpi olemasolevale ja kavandatavale rahastamisele, maksustamisele ja toetamisele, mida võiks nimetada Larosière’i keskkonnarahastamise protsessiks, et kasutada neid uusi vahendeid tõhusamalt ja kaotada võimalikud kattuvad ja/või vastuolulised meetmed;

| 49. | tõdeb, et süsinikdioksiidimaks on pigem vahend heitkoguste vähendamiseks kui pikaajalise sissetuleku allikas, kuna see allikas kuivab selle vahendi tõhusaks osutumisel kokku; |
| --- | --- |

49.

tõdeb, et süsinikdioksiidimaks on pigem vahend heitkoguste vähendamiseks kui pikaajalise sissetuleku allikas, kuna see allikas kuivab selle vahendi tõhusaks osutumisel kokku;

Arengu rahastamine

| 50. | nõuab, et liikmesriigid kinnitaksid oma lubadust eraldada kogurahvatulust 0,7 % ametlikule arenguabile; peab taunimisväärseks asjaolu, et samal ajal kui kõik ELi liikmesriigid on eesmärgi eraldada 0,7 % kogurahvatulust heaks kiitnud, on ainult Rootsi, Luksemburg, Taani ja Holland 2008. aastal selle eesmärgi täitnud või seda ületanud; |
| --- | --- |

50.

nõuab, et liikmesriigid kinnitaksid oma lubadust eraldada kogurahvatulust 0,7 % ametlikule arenguabile; peab taunimisväärseks asjaolu, et samal ajal kui kõik ELi liikmesriigid on eesmärgi eraldada 0,7 % kogurahvatulust heaks kiitnud, on ainult Rootsi, Luksemburg, Taani ja Holland 2008. aastal selle eesmärgi täitnud või seda ületanud;

| 51. | tuletab meelde, et hoolimata ülemaailmsest kriisist on Euroopa Liit tervikuna, sealhulgas ELi liikmesriigid, endiselt peamine arenguabi rahastaja, andes 2009. aastal 56 % kogu maailma abist summas 49 miljardit eurot, ning et ELi valitsuste kinnitatud lubadus on suunata arenguabiks 2010. aastaks 0,56 % ja 2015. aastaks 0,7 % kogurahvatulust; |
| --- | --- |

51.

tuletab meelde, et hoolimata ülemaailmsest kriisist on Euroopa Liit tervikuna, sealhulgas ELi liikmesriigid, endiselt peamine arenguabi rahastaja, andes 2009. aastal 56 % kogu maailma abist summas 49 miljardit eurot, ning et ELi valitsuste kinnitatud lubadus on suunata arenguabiks 2010. aastaks 0,56 % ja 2015. aastaks 0,7 % kogurahvatulust;

| 52. | rõhutab usaldusväärse finantsjuhtimise esmatähtsust seoses kogu ELi arengu- ja humanitaarabiga, eriti kuna sellise abi andmise otsustamise ja rakendamisega seotud Euroopa institutsioonid peavad olema täielikult vastutavad Euroopa kodanike ja maksumaksjate ees; |
| --- | --- |

52.

rõhutab usaldusväärse finantsjuhtimise esmatähtsust seoses kogu ELi arengu- ja humanitaarabiga, eriti kuna sellise abi andmise otsustamise ja rakendamisega seotud Euroopa institutsioonid peavad olema täielikult vastutavad Euroopa kodanike ja maksumaksjate ees;

| 53. | rõhutab, et arengu uuenduslik rahastamine võib täiendada traditsioonilisi arenguabimehhanisme ja seega kaasa aidata nende eesmärkide õigeaegsele saavutamisele; tuletab meelde, et uuenduslikud rahastamisvahendid peaksid täiendama ÜRO eesmärki eraldada 0,7 % SKPst arengukoostööle; rõhutab, et arengu uuendusliku rahastamise vormid peaksid olema mitmekesised, et maksimaalselt ära kasutada tulupotentsiaali, kuid nad peaksid ka olema kohandatud konkreetse riigi prioriteetidele ja jätma sellele riigile suure omavastutuse; rõhutab samas, et arenguriigid peaksid ise tegema jõupingutusi maksustamise valdkonnas, peamiselt seoses maksude kogumise ja maksudest kõrvalehoidumise vastu võitlemisega, mis on väga olulised, et saavutada tugev fiskaalpoliitika; |
| --- | --- |

53.

rõhutab, et arengu uuenduslik rahastamine võib täiendada traditsioonilisi arenguabimehhanisme ja seega kaasa aidata nende eesmärkide õigeaegsele saavutamisele; tuletab meelde, et uuenduslikud rahastamisvahendid peaksid täiendama ÜRO eesmärki eraldada 0,7 % SKPst arengukoostööle; rõhutab, et arengu uuendusliku rahastamise vormid peaksid olema mitmekesised, et maksimaalselt ära kasutada tulupotentsiaali, kuid nad peaksid ka olema kohandatud konkreetse riigi prioriteetidele ja jätma sellele riigile suure omavastutuse; rõhutab samas, et arenguriigid peaksid ise tegema jõupingutusi maksustamise valdkonnas, peamiselt seoses maksude kogumise ja maksudest kõrvalehoidumise vastu võitlemisega, mis on väga olulised, et saavutada tugev fiskaalpoliitika;

| 54. | rõhutab, et tõhusa ja kvaliteetse arenguabi andmiseks on vaja teha märkimisväärseid jõupingutusi seoses abiandjate tegevuse kooskõlastamise ja juhtimisega; usub, et kui lahendataks Euroopa arenguabi killustatuse probleem, mis põhjustab ebatõhusust, millel on nii rahalised kui ka poliitilised tagajärjed, suureneks tõhusus liikmesriikide jaoks oluliselt (hinnangute kohaselt kuni 6 miljardi euro võrra aastas) ning partnerriikide haldusasutuste töö muutuks lihtsamaks; |
| --- | --- |

54.

rõhutab, et tõhusa ja kvaliteetse arenguabi andmiseks on vaja teha märkimisväärseid jõupingutusi seoses abiandjate tegevuse kooskõlastamise ja juhtimisega; usub, et kui lahendataks Euroopa arenguabi killustatuse probleem, mis põhjustab ebatõhusust, millel on nii rahalised kui ka poliitilised tagajärjed, suureneks tõhusus liikmesriikide jaoks oluliselt (hinnangute kohaselt kuni 6 miljardi euro võrra aastas) ning partnerriikide haldusasutuste töö muutuks lihtsamaks;

| 55. | tuletab meelde, et aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks 2015. aastaks on vaja 300 miljardit USA dollarit; taunib asjaolu, et hoolimata 2010. aasta septembris ÜRO aastatuhande arengueesmärkide tippkohtumisel tehtud hiljutisest avaldusest ei ole enamik arenenud riikidest veel täitnud oma 2005. aastal antud lubadust arenguabi suurendada, ning märgib, et vaja on teha palju suuremaid ühispingutusi; rõhutab, et ei ole vastuvõetav, et mõned riigid näevad uuenduslikke rahastamisvahendeid kui võimalust loobuda ametlikust arenguabist; rõhutab, et ametliku arenguabi kohustusi ja uuenduslikke rahastamisvahendeid tuleb näha võitluses vaesuse vastu hädavajalike ja teineteist täiendavatena; |
| --- | --- |

55.

tuletab meelde, et aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks 2015. aastaks on vaja 300 miljardit USA dollarit; taunib asjaolu, et hoolimata 2010. aasta septembris ÜRO aastatuhande arengueesmärkide tippkohtumisel tehtud hiljutisest avaldusest ei ole enamik arenenud riikidest veel täitnud oma 2005. aastal antud lubadust arenguabi suurendada, ning märgib, et vaja on teha palju suuremaid ühispingutusi; rõhutab, et ei ole vastuvõetav, et mõned riigid näevad uuenduslikke rahastamisvahendeid kui võimalust loobuda ametlikust arenguabist; rõhutab, et ametliku arenguabi kohustusi ja uuenduslikke rahastamisvahendeid tuleb näha võitluses vaesuse vastu hädavajalike ja teineteist täiendavatena;

| 56. | rõhutab, et uuenduslike rahastamissüsteemide avalik järelevalve ja läbipaistvus on nende kasutuselevõtmise vältimatu tingimus, võttes arvesse äsjaste finants- ja toidukriisi õppetunde; |
| --- | --- |

56.

rõhutab, et uuenduslike rahastamissüsteemide avalik järelevalve ja läbipaistvus on nende kasutuselevõtmise vältimatu tingimus, võttes arvesse äsjaste finants- ja toidukriisi õppetunde;

| 57. | rõhutab tungivat vajadust parandada kohalikel turgudel rikkuse loomise meetmete ELi tasandi koordineerimist ning asjaolu, et uuendusliku rahastamise edendamine arengu jaoks ei peaks keskenduma üksnes maksude tõstmisele, vaid tuleks otsida ka teisi võimalusi, nt siseriikliku tulu suurendamine, mida on kõige parem saavutada omandiõiguste tunnustamise ja kaitse, maa kaardistamise ning arengumaade ettevõtlus- ja investeerimiskeskkonna parandamise abil; |
| --- | --- |

57.

rõhutab tungivat vajadust parandada kohalikel turgudel rikkuse loomise meetmete ELi tasandi koordineerimist ning asjaolu, et uuendusliku rahastamise edendamine arengu jaoks ei peaks keskenduma üksnes maksude tõstmisele, vaid tuleks otsida ka teisi võimalusi, nt siseriikliku tulu suurendamine, mida on kõige parem saavutada omandiõiguste tunnustamise ja kaitse, maa kaardistamise ning arengumaade ettevõtlus- ja investeerimiskeskkonna parandamise abil;

| 58. | tuletab meelde, et pandeemilised haigused – AIDS, tuberkuloos ja malaaria – mis tabavad arenguriike ja eelkõige Sahara-tagust Aafrikat, on tõsiseks takistuseks aastatuhande arengueesmärkide saavutamisel; tuletab sellega seoses meelde, et lennupiletite solidaarsusmaks on tervishoiuprobleemide puhul tähtis rahastamisvahend ja seda tuleb edasi arendada; palub komisjonil eeskätt uurida, kas oleks võimalik võtta kasutusele uusi rahastamisvahendeid, mis aitaksid lahendada ülemaailmseid tervishoiuprobleeme ja parandada ravimite kättesaadavust vaestes riikides; |
| --- | --- |

58.

tuletab meelde, et pandeemilised haigused – AIDS, tuberkuloos ja malaaria – mis tabavad arenguriike ja eelkõige Sahara-tagust Aafrikat, on tõsiseks takistuseks aastatuhande arengueesmärkide saavutamisel; tuletab sellega seoses meelde, et lennupiletite solidaarsusmaks on tervishoiuprobleemide puhul tähtis rahastamisvahend ja seda tuleb edasi arendada; palub komisjonil eeskätt uurida, kas oleks võimalik võtta kasutusele uusi rahastamisvahendeid, mis aitaksid lahendada ülemaailmseid tervishoiuprobleeme ja parandada ravimite kättesaadavust vaestes riikides;

| 59. | juhib tähelepanu sellele, et kliimamuutus mõjutab eelkõige arengumaid, ning on seisukohal, et rahastamisvahendid, mille eesmärk on leevendada kliimamuutuse mõju ja vähendada kütteostuvõimetust, aitavad saavutada aastatuhande arengueesmärke; |
| --- | --- |

59.

juhib tähelepanu sellele, et kliimamuutus mõjutab eelkõige arengumaid, ning on seisukohal, et rahastamisvahendid, mille eesmärk on leevendada kliimamuutuse mõju ja vähendada kütteostuvõimetust, aitavad saavutada aastatuhande arengueesmärke;

| 60. | väljendab heameelt asjaolu üle, et aastatuhande arengueesmärke käsitleva ÜRO tippkohtumise lõppdeklaratsioonis, mis võeti vastu 22. septembril 2010, osutatakse esimest korda konkreetselt uuendusliku rahastamise rollile aastatuhande arengueesmärkide saavutamisel; |
| --- | --- |

60.

väljendab heameelt asjaolu üle, et aastatuhande arengueesmärke käsitleva ÜRO tippkohtumise lõppdeklaratsioonis, mis võeti vastu 22. septembril 2010, osutatakse esimest korda konkreetselt uuendusliku rahastamise rollile aastatuhande arengueesmärkide saavutamisel;

| 61. | rõhutab seniste uuenduslike rahastamisvahendite edu – eelkõige väärivad nimetamist rahvusvaheline ravimite ostmise mehhanism (UNITAID), immuniseerimisega seotud rahvusvaheline rahastamisvahend (IFFIm) ning turuga seotud eelkohustus (AMC) pneumokokkhaiguste vaktsiini jaoks, millega on tänaseks kogutud enam kui 2 miljardit dollarit; märgib, et ka teised uuenduslikud rahastamisvahendid on osutunud tulemuslikuks, nt vahetustehingud „loodus võla katteks” ja „tervis võla katteks” ning laevamasuudimaks; |
| --- | --- |

61.

rõhutab seniste uuenduslike rahastamisvahendite edu – eelkõige väärivad nimetamist rahvusvaheline ravimite ostmise mehhanism (UNITAID), immuniseerimisega seotud rahvusvaheline rahastamisvahend (IFFIm) ning turuga seotud eelkohustus (AMC) pneumokokkhaiguste vaktsiini jaoks, millega on tänaseks kogutud enam kui 2 miljardit dollarit; märgib, et ka teised uuenduslikud rahastamisvahendid on osutunud tulemuslikuks, nt vahetustehingud „loodus võla katteks” ja „tervis võla katteks” ning laevamasuudimaks;

| 62. | tuletab meelde mitme Euroopa riigi- ja valitsusjuhi kindlat toetust finantstehingumaksu rakendamisele 2010. aasta septembris toimunud aastatuhande arengueesmärke käsitleval ÜRO tippkohtumisel ning ootab neilt selles suunas otsustavat tegutsemist; |
| --- | --- |

62.

tuletab meelde mitme Euroopa riigi- ja valitsusjuhi kindlat toetust finantstehingumaksu rakendamisele 2010. aasta septembris toimunud aastatuhande arengueesmärke käsitleval ÜRO tippkohtumisel ning ootab neilt selles suunas otsustavat tegutsemist;

| 63. | palub, et liikmesriigid, kes pole veel ühinenud 2006. aastal loodud uuenduslike rahastamisvahendite pilootrühmaga, teeksid seda ning osaleksid kõikides olemasolevates vahendites, sh lennupiletite solidaarsusmaksus; |
| --- | --- |

63.

palub, et liikmesriigid, kes pole veel ühinenud 2006. aastal loodud uuenduslike rahastamisvahendite pilootrühmaga, teeksid seda ning osaleksid kõikides olemasolevates vahendites, sh lennupiletite solidaarsusmaksus;

| 64. | nõuab tungivalt, et komisjon teeks ettepaneku arengu uuenduslike rahastamisvahendite rakendamise kohta ELi tasandil; |
| --- | --- |

64.

nõuab tungivalt, et komisjon teeks ettepaneku arengu uuenduslike rahastamisvahendite rakendamise kohta ELi tasandil;

| 65. | palub, et ELi institutsioonid ja valitsused uuriksid põhjalikult võimalust luua ülemaailmne loterii, et rahastada nälja vastu võitlemise meetmeid, nagu maailma toiduabi programm toiduprojekti eeskujul välja pakkus; |
| --- | --- |

65.

palub, et ELi institutsioonid ja valitsused uuriksid põhjalikult võimalust luua ülemaailmne loterii, et rahastada nälja vastu võitlemise meetmeid, nagu maailma toiduabi programm toiduprojekti eeskujul välja pakkus;

| 66. | on seisukohal, et ametlik arenguabi ei suuda vaesust kaotada, kui G20, EL ja finantsasutused ei astu otsustavaid samme abi saavate riikide valitsuste korruptsiooni vastu; rõhutab seepärast vajadust suurendada ELi abi seoses maksu- ja kohtuasutuste ning korruptsioonivastaste ametite tugevdamisega arengumaades; nõuab tungivalt, et ELi liikmesriigid võitleksid altkäemaksu andmise vastu selliste ettevõtete poolt, kelle asukoht on nende riigis, kuid kes tegutsevad arengumaades; |
| --- | --- |

66.

on seisukohal, et ametlik arenguabi ei suuda vaesust kaotada, kui G20, EL ja finantsasutused ei astu otsustavaid samme abi saavate riikide valitsuste korruptsiooni vastu; rõhutab seepärast vajadust suurendada ELi abi seoses maksu- ja kohtuasutuste ning korruptsioonivastaste ametite tugevdamisega arengumaades; nõuab tungivalt, et ELi liikmesriigid võitleksid altkäemaksu andmise vastu selliste ettevõtete poolt, kelle asukoht on nende riigis, kuid kes tegutsevad arengumaades;

| 67. | tuletab meelde, et arengumaades kaob igal aastal hinnanguliselt 800 miljardit eurot – kümme korda suurem summa kui ametlik arenguabi – selliseid seadusevastaseid teid pidi nagu ebaseaduslikud kapitalivood ja maksudest kõrvalehoidumine – ning et selle ärahoidmine ja vähendamine võib osutuda aastatuhande arengueesmärkide saavutamisel otsustavaks; nõuab tungivalt, et EL ja liikmesriigid seaksid võitluse maksuparadiiside, korruptsiooni ja kahjulike maksustruktuuride vastu esmatähtsale kohale kõigil rahvusvahelistel foorumitel, et võimaldada arengumaadel siseriiklikku tulu suurendada; |
| --- | --- |

67.

tuletab meelde, et arengumaades kaob igal aastal hinnanguliselt 800 miljardit eurot – kümme korda suurem summa kui ametlik arenguabi – selliseid seadusevastaseid teid pidi nagu ebaseaduslikud kapitalivood ja maksudest kõrvalehoidumine – ning et selle ärahoidmine ja vähendamine võib osutuda aastatuhande arengueesmärkide saavutamisel otsustavaks; nõuab tungivalt, et EL ja liikmesriigid seaksid võitluse maksuparadiiside, korruptsiooni ja kahjulike maksustruktuuride vastu esmatähtsale kohale kõigil rahvusvahelistel foorumitel, et võimaldada arengumaadel siseriiklikku tulu suurendada;

| 68. | tuletab meelde, et G20 ühine vastutus on leevendada kriisi mõju arengumaadele, kes on kriisi kaudse mõju tõttu tõsiselt kannatanud; |
| --- | --- |

68.

tuletab meelde, et G20 ühine vastutus on leevendada kriisi mõju arengumaadele, kes on kriisi kaudse mõju tõttu tõsiselt kannatanud;

| 69. | nõuab tungivalt, et ametliku arenguabi läbipaistvuse huvides tuleks edendada aruandluskohustust abi suhtes riiklike kontrollimehhanismide ja parlamentaarse kontrolli tugevdamise teel; palub ELil ja G20-l jätkata oma tegevuskava maksuparadiiside ja maksusaladuse väljajuurimiseks, edendades selleks riikide kohta esitatavat aruandlust; |
| --- | --- |

69.

nõuab tungivalt, et ametliku arenguabi läbipaistvuse huvides tuleks edendada aruandluskohustust abi suhtes riiklike kontrollimehhanismide ja parlamentaarse kontrolli tugevdamise teel; palub ELil ja G20-l jätkata oma tegevuskava maksuparadiiside ja maksusaladuse väljajuurimiseks, edendades selleks riikide kohta esitatavat aruandlust;

| 70. | palub nõukogul ja komisjonil edendada arengu toetamiseks selliste uuenduslike arengu rahastamisvahendite rakendamist nagu rahvusvaheline finantstehingumaks, transpordimaksud, meetmed võitluseks ebaseaduslike kapitalivoogude vastu ja rahaülekannete kulude vähendamine; |
| --- | --- |

70.

palub nõukogul ja komisjonil edendada arengu toetamiseks selliste uuenduslike arengu rahastamisvahendite rakendamist nagu rahvusvaheline finantstehingumaks, transpordimaksud, meetmed võitluseks ebaseaduslike kapitalivoogude vastu ja rahaülekannete kulude vähendamine;

| 71. | märgib, et majandus- ja finantskriis saadab paljud arengumaad uude võlakriisi, ning palub komisjonil ja liikmesriikidel uuendada jõupingutusi arengumaade võlakoorma kergendamiseks; |
| --- | --- |

71.

märgib, et majandus- ja finantskriis saadab paljud arengumaad uude võlakriisi, ning palub komisjonil ja liikmesriikidel uuendada jõupingutusi arengumaade võlakoorma kergendamiseks;

| 72. | tuletab meelde, et arengumaadel on kõige vähem võimalusi kliimamuutuse probleemide lahendamiseks ning nad on üldiselt suure tõenäosusega selle nähtuse peamised ohvrid; nõuab, et EL täidaks Kopenhaageni kokkuleppe ja ülemaailmse kliimamuutuste liidu raames antud rahalised lubadused; nõuab tungivalt, et EL võtaks tööstusriikide ühisalgatustes juhtrolli, et anda suurem ja konkreetsem panus kolmanda maailma arengu toetamisse, milleks tööstusriikidel on ajaloost tulenev kohustus; |
| --- | --- |

72.

tuletab meelde, et arengumaadel on kõige vähem võimalusi kliimamuutuse probleemide lahendamiseks ning nad on üldiselt suure tõenäosusega selle nähtuse peamised ohvrid; nõuab, et EL täidaks Kopenhaageni kokkuleppe ja ülemaailmse kliimamuutuste liidu raames antud rahalised lubadused; nõuab tungivalt, et EL võtaks tööstusriikide ühisalgatustes juhtrolli, et anda suurem ja konkreetsem panus kolmanda maailma arengu toetamisse, milleks tööstusriikidel on ajaloost tulenev kohustus;

*

* *

| 73. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Parlamendi poliitiliste väljakutsete komisjonile, Euroopa Komisjonile, Euroopa Ülemkogule, Euroopa Investeerimispangale, Euroopa Keskpangale, Rahvusvahelisele Valuutafondile ja AKV–ELi parlamentaarsele ühisassambleele. |
| --- | --- |

73.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Parlamendi poliitiliste väljakutsete komisjonile, Euroopa Komisjonile, Euroopa Ülemkogule, Euroopa Investeerimispangale, Euroopa Keskpangale, Rahvusvahelisele Valuutafondile ja AKV–ELi parlamentaarsele ühisassambleele.

---

(1)  ELT C 349 E, 22.12.2010, lk 40.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0376.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0336.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0334.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0337.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0339.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0335.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0491.

---

| 7.7.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 199/25 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 199/25

---

Teisipäev, 8. märts 2011Tervisealase ebavõrdsuse vähendamine

P7_TA(2011)0081

Euroopa Parlamendi 8. märtsi 2011. aasta resolutsioon tervisealase ebavõrdsuse vähendamise kohta ELis (2010/2089(INI))

2012/C 199 E/04

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 168 ja 184; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 168 ja 184;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 2; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 2;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 35; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 35;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 23 meeste ja naiste võrdõiguslikkuse kohta kõigis valdkondades; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 23 meeste ja naiste võrdõiguslikkuse kohta kõigis valdkondades;

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Solidaarsus ja tervishoid: tervisealase ebavõrdsuse vähendamine Euroopa Liidus” (KOM(2009)0567); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Solidaarsus ja tervishoid: tervisealase ebavõrdsuse vähendamine Euroopa Liidus” (KOM(2009)0567);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta otsust nr 1350/2007/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse teine tervisevaldkonna tegevusprogramm (2008-2013) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta otsust nr 1350/2007/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse teine tervisevaldkonna tegevusprogramm (2008-2013) (1);

| — | võttes arvesse nõukogu 26. novembri 2009. aasta otsust 2010/48/EÜ, mis käsitleb Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsiooni sõlmimist Euroopa Ühenduse nimel (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 26. novembri 2009. aasta otsust 2010/48/EÜ, mis käsitleb Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsiooni sõlmimist Euroopa Ühenduse nimel (2);

| — | võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust teatise „Solidaarsus ja tervishoid: tervisealase ebavõrdsuse vähendamine ELis” kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust teatise „Solidaarsus ja tervishoid: tervisealase ebavõrdsuse vähendamine ELis” kohta;

| — | võttes arvesse nõukogu 8. juuni 2010. aasta järeldusi „Võrdsus ja tervis kõikides poliitikates: solidaarsus ja tervishoid”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 8. juuni 2010. aasta järeldusi „Võrdsus ja tervis kõikides poliitikates: solidaarsus ja tervishoid”;

| — | võttes arvesse raportit sotsiaalkaitsekomitee ja Euroopa Komisjoni teise ühishinnangu kohta majanduskriisi sotsiaalsele mõjule ja poliitilistele meetmetele; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse raportit sotsiaalkaitsekomitee ja Euroopa Komisjoni teise ühishinnangu kohta majanduskriisi sotsiaalsele mõjule ja poliitilistele meetmetele;

| — | võttes arvesse nõukogu järeldusi ELi tervishoiusüsteemide ühiste väärtuste ja põhimõtete kohta (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu järeldusi ELi tervishoiusüsteemide ühiste väärtuste ja põhimõtete kohta (3);

| — | võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2008. aasta resolutsiooni noorte tervise ja heaolu kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2008. aasta resolutsiooni noorte tervise ja heaolu kohta;

| — | võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni tervist mõjutavate sotsiaalsete tegurite komisjoni lõppraportit (WHO, 2008); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni tervist mõjutavate sotsiaalsete tegurite komisjoni lõppraportit (WHO, 2008);

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust teatise „Solidaarsus ja tervishoid: tervisealase ebavõrdsuse vähendamine ELis” kohta (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust teatise „Solidaarsus ja tervishoid: tervisealase ebavõrdsuse vähendamine ELis” kohta (4);

| — | võttes arvesse oma 1. veebruari 2007. aasta resolutsiooni tervisliku toitumise ja kehalise aktiivsuse edendamise ning Euroopa mõõtme kohta ülekaalulisuse, rasvumise ja krooniliste haiguste ennetamisel (5) ja 25. septembri 2008. aasta resolutsiooni valge raamatu kohta, mis käsitleb toitumise, ülekaalulisuse ja rasvumisega seotud terviseküsimusi (6); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 1. veebruari 2007. aasta resolutsiooni tervisliku toitumise ja kehalise aktiivsuse edendamise ning Euroopa mõõtme kohta ülekaalulisuse, rasvumise ja krooniliste haiguste ennetamisel (5) ja 25. septembri 2008. aasta resolutsiooni valge raamatu kohta, mis käsitleb toitumise, ülekaalulisuse ja rasvumisega seotud terviseküsimusi (6);

| — | võttes arvesse oma 9. oktoobri 2008. aasta resolutsiooni valge raamatu „Üheskoos tervise nimel: ELi strateegiline lähenemine aastateks 2008–2013” kohta (7); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. oktoobri 2008. aasta resolutsiooni valge raamatu „Üheskoos tervise nimel: ELi strateegiline lähenemine aastateks 2008–2013” kohta (7);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48;

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit ja siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A7-0032/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit ja siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A7-0032/2011),

| A. | arvestades, et universaalsus, kvaliteetse ravi kättesaadavus, võrdsus ja solidaarsus on ühised väärtused ja põhimõtted, millel rajanevad ELi liikmesriikide tervishoiusüsteemid; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et universaalsus, kvaliteetse ravi kättesaadavus, võrdsus ja solidaarsus on ühised väärtused ja põhimõtted, millel rajanevad ELi liikmesriikide tervishoiusüsteemid;

| B. | arvestades, et samal ajal kui inimeste keskmine eluiga on pikem ja nende tervis parem kui eelmistel põlvkondadel, seisab EL elanike vananemise kontekstis silmitsi olulise probleemiga, milleks on liikmesriikide vahelised ning sisesed suured erinevused inimeste füüsilises ja vaimses tervises; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et samal ajal kui inimeste keskmine eluiga on pikem ja nende tervis parem kui eelmistel põlvkondadel, seisab EL elanike vananemise kontekstis silmitsi olulise probleemiga, milleks on liikmesriikide vahelised ning sisesed suured erinevused inimeste füüsilises ja vaimses tervises;

| C. | arvestades, et kõige madalama ja kõige kõrgema sotsiaalmajandusliku staatusega elanikkonnarühma eeldatava eluea erinevus sünnihetkel on meeste puhul 10 ja naiste puhul 6 aastat; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kõige madalama ja kõige kõrgema sotsiaalmajandusliku staatusega elanikkonnarühma eeldatava eluea erinevus sünnihetkel on meeste puhul 10 ja naiste puhul 6 aastat;

| D. | arvestades, et oodatava eluea sooline mõõde on samuti oluline käsitlemist vajav teema tervisealase ebavõrdsuse valdkonnas; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et oodatava eluea sooline mõõde on samuti oluline käsitlemist vajav teema tervisealase ebavõrdsuse valdkonnas;

| E. | arvestades, et peale geneetiliste tegurite mõjutab tervist eelkõige inimeste elustiil, nende juurdepääs tervishoiuteenustele, kaasa arvatud terviseteave ja -haridus, haiguste ennetamisele ning lühi- ja pikaajaliste haiguste ravile; arvestades, et madalamates sotsiaalmajanduslikes rühmades on rohkem levinud halb toitumine ning tubaka- ja alkoholisõltuvus, mis on olulised paljusid haigusi, sealhulgas südame-veresoonkonna haigusi ja vähktõbe soodustavad tegurid; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et peale geneetiliste tegurite mõjutab tervist eelkõige inimeste elustiil, nende juurdepääs tervishoiuteenustele, kaasa arvatud terviseteave ja -haridus, haiguste ennetamisele ning lühi- ja pikaajaliste haiguste ravile; arvestades, et madalamates sotsiaalmajanduslikes rühmades on rohkem levinud halb toitumine ning tubaka- ja alkoholisõltuvus, mis on olulised paljusid haigusi, sealhulgas südame-veresoonkonna haigusi ja vähktõbe soodustavad tegurid;

| F. | arvestades, et kõikides liikmesriikides esineb tervisealast ebavõrdsust kõrgema ja madalama haridustasemega, kõrgemal ja madalamal ametiastmel ning kõrgema ja madalama sissetulekuga rahvastikurühmadesse kuuluvate inimeste hulgas; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kõikides liikmesriikides esineb tervisealast ebavõrdsust kõrgema ja madalama haridustasemega, kõrgemal ja madalamal ametiastmel ning kõrgema ja madalama sissetulekuga rahvastikurühmadesse kuuluvate inimeste hulgas;

| G. | arvestades, et tõendid näitavad alatoitluse määra soolist mõõdet, mis osutab sellele, et naised kannatavad alatoitluse all rohkem ja selline ebavõrdsus teravneb sotsiaalmajanduslikul skaalal allapoole liikudes; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et tõendid näitavad alatoitluse määra soolist mõõdet, mis osutab sellele, et naised kannatavad alatoitluse all rohkem ja selline ebavõrdsus teravneb sotsiaalmajanduslikul skaalal allapoole liikudes;

| H. | arvestades, et sooline ja vanuseline tasakaalustamatus biomeditsiinilistes uuringutes ja naiste alaesindatus kliinilistes uuringutes on patsientide hoolduse seisukohast kahjulikud; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et sooline ja vanuseline tasakaalustamatus biomeditsiinilistes uuringutes ja naiste alaesindatus kliinilistes uuringutes on patsientide hoolduse seisukohast kahjulikud;

| I. | arvestades, et tervisealase ebavõrdsuse võrdlev mõõtmine on esimene oluline samm tõhusate meetmete võtmiseks; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et tervisealase ebavõrdsuse võrdlev mõõtmine on esimene oluline samm tõhusate meetmete võtmiseks;

| J. | arvestades, et tavaliselt on haigestumuse määr kõrgem madalama haridustasemega, madalamal ametiastmel ja madalama sissetulekuga rahvastikurühmadesse kuuluvate inimeste hulgas ning oluline ebavõrdsus valitseb ka enamiku invaliidsuse vormide, krooniliste haiguste, suuõõne haiguste ning vaimuhaiguse vormide esinemuses; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et tavaliselt on haigestumuse määr kõrgem madalama haridustasemega, madalamal ametiastmel ja madalama sissetulekuga rahvastikurühmadesse kuuluvate inimeste hulgas ning oluline ebavõrdsus valitseb ka enamiku invaliidsuse vormide, krooniliste haiguste, suuõõne haiguste ning vaimuhaiguse vormide esinemuses;

| K. | arvestades, et naiste, eelkõige noorte naiste tubakatarbimine kasvab kiiresti ja see avaldab nende tervisele edaspidi laastavat mõju; ning arvestades, et suitsetamine põhjustab naistel mitmeid kõrvaltoimeid; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et naiste, eelkõige noorte naiste tubakatarbimine kasvab kiiresti ja see avaldab nende tervisele edaspidi laastavat mõju; ning arvestades, et suitsetamine põhjustab naistel mitmeid kõrvaltoimeid;

| L. | arvestades, et Euroopa Komisjon on märkinud, et sotsiaalne seisund mõjutab tervislikku seisundit kõikides Euroopa Liidu liikmesriikides (komisjoni 20. oktoobri 2010. aasta teatis „Solidaarsus ja tervishoid: tervisealase ebavõrdsuse vähendamine Euroopa Liidus”); ja arvestades, et Maailma Terviseorganisatsioon määratleb seda sotsiaalset mõju seosena sotsiaalmajandusliku ebavõrdsuse ning tervisealase ja tervishoiuteenustele juurdepääsu alase ebavõrdsuse vahel; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Euroopa Komisjon on märkinud, et sotsiaalne seisund mõjutab tervislikku seisundit kõikides Euroopa Liidu liikmesriikides (komisjoni 20. oktoobri 2010. aasta teatis „Solidaarsus ja tervishoid: tervisealase ebavõrdsuse vähendamine Euroopa Liidus”); ja arvestades, et Maailma Terviseorganisatsioon määratleb seda sotsiaalset mõju seosena sotsiaalmajandusliku ebavõrdsuse ning tervisealase ja tervishoiuteenustele juurdepääsu alase ebavõrdsuse vahel;

| M. | arvestades, et arvukad projektid ja uurimused on kinnitanud, et sotsiaalmajanduslikust keskkonnast tulenev varajane ebavõrdsus soodustab eriti ülekaalulisuse ja rasvumise levikut ning ülekaalulisust ja rasvumist esineb kõige sagedamini madalamates sotsiaalmajanduslikes rühmades; arvestades, et niisugune olukord võib rasvumisega seotud haiguste esinemisriski suurenemise tõttu kaasa tuua veelgi suurema tervisealase ja sotsiaalmajandusliku ebavõrdsuse; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et arvukad projektid ja uurimused on kinnitanud, et sotsiaalmajanduslikust keskkonnast tulenev varajane ebavõrdsus soodustab eriti ülekaalulisuse ja rasvumise levikut ning ülekaalulisust ja rasvumist esineb kõige sagedamini madalamates sotsiaalmajanduslikes rühmades; arvestades, et niisugune olukord võib rasvumisega seotud haiguste esinemisriski suurenemise tõttu kaasa tuua veelgi suurema tervisealase ja sotsiaalmajandusliku ebavõrdsuse;

| N. | arvestades, et vaatamata sotsiaalmajanduslikele ja keskkonnaalastele edusammudele, mille tulemusel elanikkonna tervislik seisund on pikka aega üldise paremuse suunas liikunud, põhjustavad mitmesugused tegurid, nagu hügieeni-, eluaseme- ja töötingimused, alatoitumus, haridustase, sissetulek, alkoholi tarbimine ja suitsetamine, endiselt otseselt tervisealast ebavõrdsust; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et vaatamata sotsiaalmajanduslikele ja keskkonnaalastele edusammudele, mille tulemusel elanikkonna tervislik seisund on pikka aega üldise paremuse suunas liikunud, põhjustavad mitmesugused tegurid, nagu hügieeni-, eluaseme- ja töötingimused, alatoitumus, haridustase, sissetulek, alkoholi tarbimine ja suitsetamine, endiselt otseselt tervisealast ebavõrdsust;

| O. | arvestades, et kliimamuutus võib tervist eeldatavasti mitmel moel mõjutada äärmuslike ilmastikunähtuste (näiteks kuumalainete ja üleujutuste) sagenemise, nakkushaiguste esinemisvormide muutumise ja ultraviolettkiirguse ulatuslikuma mõju tagajärjel; arvestades, et kõik ELi riigid ei ole kõnealuste probleemidega tegelemiseks võrdselt valmis; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et kliimamuutus võib tervist eeldatavasti mitmel moel mõjutada äärmuslike ilmastikunähtuste (näiteks kuumalainete ja üleujutuste) sagenemise, nakkushaiguste esinemisvormide muutumise ja ultraviolettkiirguse ulatuslikuma mõju tagajärjel; arvestades, et kõik ELi riigid ei ole kõnealuste probleemidega tegelemiseks võrdselt valmis;

| P. | arvestades, et tervisealane ebavõrdsus on tingitud mitte ainult paljudest majanduslikest, keskkonna ja elustiiliga seotud teguritest, vaid ka raskustest juurdepääsul tervishoiuteenustele; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et tervisealane ebavõrdsus on tingitud mitte ainult paljudest majanduslikest, keskkonna ja elustiiliga seotud teguritest, vaid ka raskustest juurdepääsul tervishoiuteenustele;

| Q. | arvestades, et tervisealane ebavõrdsus on seotud ka raskustega juurdepääsul tervishoiuteenustele, ühtaegu nii majanduslikel põhjustel (mitte niivõrd keerulisema ravi korral, mille eest liikmesriigid hästi hoolt kannavad, vaid pigem igapäevase arstiabi, nagu hamba- või silmaravi puhul), kui ka meditsiiniressursside ebavõrdse jagunemise tõttu liidu teatud piirkondades; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et tervisealane ebavõrdsus on seotud ka raskustega juurdepääsul tervishoiuteenustele, ühtaegu nii majanduslikel põhjustel (mitte niivõrd keerulisema ravi korral, mille eest liikmesriigid hästi hoolt kannavad, vaid pigem igapäevase arstiabi, nagu hamba- või silmaravi puhul), kui ka meditsiiniressursside ebavõrdse jagunemise tõttu liidu teatud piirkondades;

| R. | arvestades, et teatavates liidu piirkondades valitsev tervishoiutöötajate nappus ja asjaolu, et nad võivad kergesti siirduda teistesse ELi piirkondadesse, kujutab endast tõsist probleemi, mille tulemuseks on suur ebavõrdsus juurdepääsul tervishoiuteenustele ja patsientide turvalisuses; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et teatavates liidu piirkondades valitsev tervishoiutöötajate nappus ja asjaolu, et nad võivad kergesti siirduda teistesse ELi piirkondadesse, kujutab endast tõsist probleemi, mille tulemuseks on suur ebavõrdsus juurdepääsul tervishoiuteenustele ja patsientide turvalisuses;

| S. | arvestades, et äärealadel ja saartel elavate inimeste juurdepääs kiirele ja kvaliteetsele tervishoiule on endiselt piiratud; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et äärealadel ja saartel elavate inimeste juurdepääs kiirele ja kvaliteetsele tervishoiule on endiselt piiratud;

| T. | arvestades, et kroonilisi haigusi põdevad patsiendid moodustavad eraldi rühma, kes on ebavõrdses olukorras seoses diagnoosimise ja ravi, sotsiaalsete ja muude tugiteenustega ning keda teistest rohkem mõjutavad pingeline finantsolukord, raskused töö leidmisel, sotsiaalne diskrimineerimine ja häbimärgistatus; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et kroonilisi haigusi põdevad patsiendid moodustavad eraldi rühma, kes on ebavõrdses olukorras seoses diagnoosimise ja ravi, sotsiaalsete ja muude tugiteenustega ning keda teistest rohkem mõjutavad pingeline finantsolukord, raskused töö leidmisel, sotsiaalne diskrimineerimine ja häbimärgistatus;

| U. | arvestades, et naistevastane vägivald on kõigis riikides ja ühiskonnakihtides laialt levinud ning avaldab naiste ja laste füüsilisele ja emotsionaalsele tervisele ränka mõju; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et naistevastane vägivald on kõigis riikides ja ühiskonnakihtides laialt levinud ning avaldab naiste ja laste füüsilisele ja emotsionaalsele tervisele ränka mõju;

| V. | arvestades, et viljatus on Maailma Terviseorganisatsiooni poolt tunnustatud terviseprobleem, millel on naiste tervisele erilised tagajärjed, ning arvestades, et Ühendkuningriigi ülemaalised teadlikkusuuringud on näidanud, et üle 94 % viljatutest naistest kannatab ka eri depressioonivormide all; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et viljatus on Maailma Terviseorganisatsiooni poolt tunnustatud terviseprobleem, millel on naiste tervisele erilised tagajärjed, ning arvestades, et Ühendkuningriigi ülemaalised teadlikkusuuringud on näidanud, et üle 94 % viljatutest naistest kannatab ka eri depressioonivormide all;

| W. | arvestades, et viljatusravi kättesaadavus on liikmesriigiti väga erinev; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et viljatusravi kättesaadavus on liikmesriigiti väga erinev;

| X. | arvestades, et Euroopa Liidu statistikaameti Eurostati andmetel tõusis tööpuuduse määr ELi 27 liikmesriigis 2010. aasta septembris 9,6 protsendini ja Euroopa Liidu Nõukogu sotsiaalkaitsekomitee väljendas 20. mai 2010. aasta arvamuses muret, et majandus- ja finantskriis võib kahjustada kodanike juurdepääsu tervishoiuteenustele ja liikmesriikide tervishoiueelarveid; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et Euroopa Liidu statistikaameti Eurostati andmetel tõusis tööpuuduse määr ELi 27 liikmesriigis 2010. aasta septembris 9,6 protsendini ja Euroopa Liidu Nõukogu sotsiaalkaitsekomitee väljendas 20. mai 2010. aasta arvamuses muret, et majandus- ja finantskriis võib kahjustada kodanike juurdepääsu tervishoiuteenustele ja liikmesriikide tervishoiueelarveid;

| Y. | arvestades, et praegune majandus- ja finantskriis võib ELi mitme liikmesriigi tervishoiusektorile nii pakkumise kui nõudluse poolest tõsist mõju avaldada; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et praegune majandus- ja finantskriis võib ELi mitme liikmesriigi tervishoiusektorile nii pakkumise kui nõudluse poolest tõsist mõju avaldada;

| Z. | arvestades, et praegusest majandus- ja finantskriisist põhjustatud piirangud, millele lisanduvad eesseisvate demograafiliste probleemide tagajärjed, millega ELil tuleb silmitsi seista, võivad tõsiselt kõigutada liikmesriikide tervishoiusüsteemide rahanduslikku ja korralduslikku jätkusuutlikkust, seega takistades nende territooriumil võrdset juurdepääsu raviteenustele; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et praegusest majandus- ja finantskriisist põhjustatud piirangud, millele lisanduvad eesseisvate demograafiliste probleemide tagajärjed, millega ELil tuleb silmitsi seista, võivad tõsiselt kõigutada liikmesriikide tervishoiusüsteemide rahanduslikku ja korralduslikku jätkusuutlikkust, seega takistades nende territooriumil võrdset juurdepääsu raviteenustele;

| AA. | arvestades, et kui vaesusele lisanduvad muud tundlikkust suurendavad tegurid, nagu lapseealisus või vanadus, puue või pärinemine rahvusvähemuste hulgast, suurendab see tervisealase ebavõrdsuse ohtu veelgi, ning teisest küljest võib halb tervis kaasa tuua vaesuse ja/või sotsiaalse tõrjutuse; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et kui vaesusele lisanduvad muud tundlikkust suurendavad tegurid, nagu lapseealisus või vanadus, puue või pärinemine rahvusvähemuste hulgast, suurendab see tervisealase ebavõrdsuse ohtu veelgi, ning teisest küljest võib halb tervis kaasa tuua vaesuse ja/või sotsiaalse tõrjutuse;

| AB. | arvestades, et varane lapsepõlv avaldab kogu elu jooksul mõju mitmetele tervise ja heaoluga seotud aspektidele – alates rasvumisest, südamehaigustest ja vaimsest tervisest kuni hariduse, kutsealaste saavutuste, majandusliku staatuse ja elukvaliteedini; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et varane lapsepõlv avaldab kogu elu jooksul mõju mitmetele tervise ja heaoluga seotud aspektidele – alates rasvumisest, südamehaigustest ja vaimsest tervisest kuni hariduse, kutsealaste saavutuste, majandusliku staatuse ja elukvaliteedini;

| AC. | arvestades, et tervisealane ebavõrdsus avaldab ELile ja liikmesriikidele märkimisväärset majanduslikku mõju; arvestades, et tervisealase ebavõrdsusega seotud kahju moodustab hinnanguliselt 1,4 % SKPst; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et tervisealane ebavõrdsus avaldab ELile ja liikmesriikidele märkimisväärset majanduslikku mõju; arvestades, et tervisealase ebavõrdsusega seotud kahju moodustab hinnanguliselt 1,4 % SKPst;

| AD. | arvestades, et mitmetes ELi liikmesriikides ei ole dokumentideta sisserändajatele ei tegelikkuses ega seadustega tagatud võrdväärset juurdepääsu tervishoiule; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et mitmetes ELi liikmesriikides ei ole dokumentideta sisserändajatele ei tegelikkuses ega seadustega tagatud võrdväärset juurdepääsu tervishoiule;

| AE. | arvestades, et liikmesriikides esineb endiselt juhtumeid, kus erinevatesse sotsiaalsetesse rühmadesse kuulujate (näiteks puuetega inimeste) võrdne juurdepääs tervishoiuasutustele on takistatud, mis piirab nende juurdepääsu tervishoiuteenustele; |
| --- | --- |

AE.

arvestades, et liikmesriikides esineb endiselt juhtumeid, kus erinevatesse sotsiaalsetesse rühmadesse kuulujate (näiteks puuetega inimeste) võrdne juurdepääs tervishoiuasutustele on takistatud, mis piirab nende juurdepääsu tervishoiuteenustele;

| AF. | arvestades, et seoses rahvastiku vananemisega tuleb liikmesriikidel lahendada eakate sõltuvaks muutumise ning suurenevate hooldus- ja ravivajadustega seotud probleemid; arvestades, et seega on vaja tervishoiuteenuste korraldust muuta ning arvestades suurenevat ebavõrdsust eakate juurdepääsul tervishoiuteenustele, |
| --- | --- |

AF.

arvestades, et seoses rahvastiku vananemisega tuleb liikmesriikidel lahendada eakate sõltuvaks muutumise ning suurenevate hooldus- ja ravivajadustega seotud probleemid; arvestades, et seega on vaja tervishoiuteenuste korraldust muuta ning arvestades suurenevat ebavõrdsust eakate juurdepääsul tervishoiuteenustele,

| 1. | peab tervitatavaks komisjoni teatises „Solidaarsus ja tervishoid: tervisealase ebavõrdsuse vähendamine ELis” antud põhilisi soovitusi: (1) ühtlasema tervisliku seisundi arvamine sotsiaalse ja majandusliku arengu üldeesmärkide hulka; (2) alusandmete ja -teadmiste (sh mõõtmise, jälgimise, hindamise ja aruandluse) täiustamine; (3) kogu ühiskonna panuse suurendamine tervisealase ebavõrdsuse vähendamiseks; (4) ebasoodsas olukorras olevate rühmade vajadustele vastamine ning 5) ELi poliitika panuse suurendamine tervisealase ebavõrdsuse vähendamiseks; |
| --- | --- |

1.

peab tervitatavaks komisjoni teatises „Solidaarsus ja tervishoid: tervisealase ebavõrdsuse vähendamine ELis” antud põhilisi soovitusi: (1) ühtlasema tervisliku seisundi arvamine sotsiaalse ja majandusliku arengu üldeesmärkide hulka; (2) alusandmete ja -teadmiste (sh mõõtmise, jälgimise, hindamise ja aruandluse) täiustamine; (3) kogu ühiskonna panuse suurendamine tervisealase ebavõrdsuse vähendamiseks; (4) ebasoodsas olukorras olevate rühmade vajadustele vastamine ning 5) ELi poliitika panuse suurendamine tervisealase ebavõrdsuse vähendamiseks;

| 2. | rõhutab, et tähtis on osutada tervishoiuteenuseid kooskõlas põhiõigustega; juhib tähelepanu vajadusele säilitada ja parandada üldist juurdepääsu tervishoiusüsteemidele ja taskukohasele tervishoiule; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et tähtis on osutada tervishoiuteenuseid kooskõlas põhiõigustega; juhib tähelepanu vajadusele säilitada ja parandada üldist juurdepääsu tervishoiusüsteemidele ja taskukohasele tervishoiule;

| 3. | juhib tähelepanu asjaolule, et on tähtis täiustada haiguste ennetamise, tervise edendamise, esmase ja eriarstiabi teenuste kättesaadavust ja vähendada sotsiaalsete ning vanuserühmade vahelist ebavõrdsust ning rõhutab, et need eesmärgid võiks saavutada ennetavale tervishoiule ja ravivõimalustele tehtavate riiklike kulutuste optimeerimise ning tundlikele rühmadele suunatud programmide abil; |
| --- | --- |

3.

juhib tähelepanu asjaolule, et on tähtis täiustada haiguste ennetamise, tervise edendamise, esmase ja eriarstiabi teenuste kättesaadavust ja vähendada sotsiaalsete ning vanuserühmade vahelist ebavõrdsust ning rõhutab, et need eesmärgid võiks saavutada ennetavale tervishoiule ja ravivõimalustele tehtavate riiklike kulutuste optimeerimise ning tundlikele rühmadele suunatud programmide abil;

| 4. | kutsub Euroopa Komisjoni ja liikmesriike üles jätkama tööd sotsiaalmajandusliku ebavõrdsuse vähendamiseks, mis võimaldaks aja jooksul vähendada ka tervishoiualast ebavõrdsust; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles inimväärikuse, vabaduse, võrdsuse ja solidaarsuse universaalsetest põhiväärtustest lähtudes keskenduma tundlike rühmade vajadustele, sh ebasoodsas olukorras sisserändajad, rahvusvähemused, lapsed ja noorukid, puuetega inimesed, eriti vaimuhaiguste põdejad, kroonilisi haigusi põdevad inimesed, eakad, vaesuses elavad inimesed ning alkoholi- ja uimastisõltlased; |
| --- | --- |

4.

kutsub Euroopa Komisjoni ja liikmesriike üles jätkama tööd sotsiaalmajandusliku ebavõrdsuse vähendamiseks, mis võimaldaks aja jooksul vähendada ka tervishoiualast ebavõrdsust; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles inimväärikuse, vabaduse, võrdsuse ja solidaarsuse universaalsetest põhiväärtustest lähtudes keskenduma tundlike rühmade vajadustele, sh ebasoodsas olukorras sisserändajad, rahvusvähemused, lapsed ja noorukid, puuetega inimesed, eriti vaimuhaiguste põdejad, kroonilisi haigusi põdevad inimesed, eakad, vaesuses elavad inimesed ning alkoholi- ja uimastisõltlased;

| 5. | kutsub liikmesriike üles tagama, et kõige haavatavamatele rühmadele, sealhulgas dokumentideta sisserändajatele, oleks tagatud võrdväärne õigus ja juurdepääs tervishoiule; palub liikmesriikidel hinnata ebaseaduslike sisserändajate tervishoiu toetamise otstarbekust, esitades ühistele põhimõtetele rajatud määratluse, mille aluseks on sisserändajate päritoluriigis kehtivad tervishoiu põhielemendid; |
| --- | --- |

5.

kutsub liikmesriike üles tagama, et kõige haavatavamatele rühmadele, sealhulgas dokumentideta sisserändajatele, oleks tagatud võrdväärne õigus ja juurdepääs tervishoiule; palub liikmesriikidel hinnata ebaseaduslike sisserändajate tervishoiu toetamise otstarbekust, esitades ühistele põhimõtetele rajatud määratluse, mille aluseks on sisserändajate päritoluriigis kehtivad tervishoiu põhielemendid;

| 6. | kutsub liikmesriike üles võtma arvesse sisserännanud naiste tervise kaitsega seotud vajadusi, eriti vajadust tagada tervishoiusüsteemides asjakohane keelevahendusteenus; nendes süsteemides tuleks välja töötada koolitusmeetmed, et võimaldada arstidel ja teistel tervishoiutöötajatel omandada kultuuridevaheline lähenemine, mille aluseks on mitmekesisuse ja eri geograafilistest piirkondadest pärit inimeste tundlikkuse tunnistamine ja austamine; esmatähtsaks tuleb pidada ka naiste suguelundite moonutamise vastaseid meetmeid ja teavituskampaaniaid, sh karme karistusi neile, kes naiste suguelundeid moonutavad; |
| --- | --- |

6.

kutsub liikmesriike üles võtma arvesse sisserännanud naiste tervise kaitsega seotud vajadusi, eriti vajadust tagada tervishoiusüsteemides asjakohane keelevahendusteenus; nendes süsteemides tuleks välja töötada koolitusmeetmed, et võimaldada arstidel ja teistel tervishoiutöötajatel omandada kultuuridevaheline lähenemine, mille aluseks on mitmekesisuse ja eri geograafilistest piirkondadest pärit inimeste tundlikkuse tunnistamine ja austamine; esmatähtsaks tuleb pidada ka naiste suguelundite moonutamise vastaseid meetmeid ja teavituskampaaniaid, sh karme karistusi neile, kes naiste suguelundeid moonutavad;

| 7. | palub ELil ja liikmesriikidel leida viivitamata lahendus etnilise päritolu alusel diskrimineerimise vastu võitlemiseks, pidades eriti silmas neid liikmesriike, kus nõukogu direktiivi 2000/43/EÜ ei ole rakendatud ja kus etnilisest vähemusest pärit naistel puudub sotsiaalkaitse ja juurdepääs tervishoiule või seda on liiga vähe; |
| --- | --- |

7.

palub ELil ja liikmesriikidel leida viivitamata lahendus etnilise päritolu alusel diskrimineerimise vastu võitlemiseks, pidades eriti silmas neid liikmesriike, kus nõukogu direktiivi 2000/43/EÜ ei ole rakendatud ja kus etnilisest vähemusest pärit naistel puudub sotsiaalkaitse ja juurdepääs tervishoiule või seda on liiga vähe;

| 8. | palub liikmesriikidel koostöös kodanikuühiskonna organisatsioonidega edendada juurdepääsu kõrgetasemelisele õigusabile ja teabele, et aidata tavainimestel, sealhulgas dokumentideta ümberasujatel oma isiklikke õigusi paremini tundma õppida; |
| --- | --- |

8.

palub liikmesriikidel koostöös kodanikuühiskonna organisatsioonidega edendada juurdepääsu kõrgetasemelisele õigusabile ja teabele, et aidata tavainimestel, sealhulgas dokumentideta ümberasujatel oma isiklikke õigusi paremini tundma õppida;

| 9. | rõhutab, et majandus- ja finantskriis ning liikmesriikide võetud kokkuhoiumeetmed võivad – eriti pakkumise poolel – eelarvekärbete ja madalama maksutulu tõttu viia rahvatervise, tervise edendamise, haiguste ennetamise ja pikaajalise hoolduse teenuste rahastamise vähenemiseni, samas kui nõudmine tervishoiu- ja pikaajalise hoolduse teenuste järele võib kasvada mitmete tegurite tõttu, mille koosmõju viib rahvastiku tervisliku seisundi halvenemisele; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et majandus- ja finantskriis ning liikmesriikide võetud kokkuhoiumeetmed võivad – eriti pakkumise poolel – eelarvekärbete ja madalama maksutulu tõttu viia rahvatervise, tervise edendamise, haiguste ennetamise ja pikaajalise hoolduse teenuste rahastamise vähenemiseni, samas kui nõudmine tervishoiu- ja pikaajalise hoolduse teenuste järele võib kasvada mitmete tegurite tõttu, mille koosmõju viib rahvastiku tervisliku seisundi halvenemisele;

| 10. | rõhutab, et tervisealane ebavõrdsus on ELi liikmesriikidele ja nende tervishoiusüsteemidele märkimisväärne koormus ning et selles valdkonnas võib aidata olukorda parandada tõhusalt toimiv siseturg ning tugev ja võimaluse korral kooskõlastatud riiklik ennetuspoliitika; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et tervisealane ebavõrdsus on ELi liikmesriikidele ja nende tervishoiusüsteemidele märkimisväärne koormus ning et selles valdkonnas võib aidata olukorda parandada tõhusalt toimiv siseturg ning tugev ja võimaluse korral kooskõlastatud riiklik ennetuspoliitika;

| 11. | rõhutab, et tervisealase ebavõrdsuse vastaste meetmete põhiaspektideks tuleks pidada võitlust selliste sotsiaalmajanduslike teguritega nagu ülekaalulisus, suitsetamine jms, tervishoiusüsteemide kättesaadavust (seda kahjustab ravi- ja ravimikulude hüvitamata jätmine, puudulik ennetustegevus ja meditsiinilise demograafia killustatus) ning tõhusat diagnoosimist, ning et lisaks võib üksikisikute tervise võtmeaspektiks pidada ravimite kättesaadavust ja taskukohasust; kutsub seetõttu liikmesriike üles tagama, et läbipaistvuse direktiivi (89/105/EMÜ) rakendatakse nõuetekohaselt ning et Euroopa Komisjoni 2008. aasta ravimisektori uuringut käsitleva teatise järeldusi võetakse asjakohaselt arvesse; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et tervisealase ebavõrdsuse vastaste meetmete põhiaspektideks tuleks pidada võitlust selliste sotsiaalmajanduslike teguritega nagu ülekaalulisus, suitsetamine jms, tervishoiusüsteemide kättesaadavust (seda kahjustab ravi- ja ravimikulude hüvitamata jätmine, puudulik ennetustegevus ja meditsiinilise demograafia killustatus) ning tõhusat diagnoosimist, ning et lisaks võib üksikisikute tervise võtmeaspektiks pidada ravimite kättesaadavust ja taskukohasust; kutsub seetõttu liikmesriike üles tagama, et läbipaistvuse direktiivi (89/105/EMÜ) rakendatakse nõuetekohaselt ning et Euroopa Komisjoni 2008. aasta ravimisektori uuringut käsitleva teatise järeldusi võetakse asjakohaselt arvesse;

| 12. | rõhutab, et tervishoid ei ole tavaline kaup ega teenus ja seda ei tohiks sellisena käsitleda; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et tervishoid ei ole tavaline kaup ega teenus ja seda ei tohiks sellisena käsitleda;

| 13. | kutsub nõukogu ja liikmesriike üles hindama ja rakendama uusi meetmeid oma tervishoiusektori kulutuste tulemuslikkuse suurendamiseks, eelkõige investeerides ennetavasse tervishoidu, et vähendada tulevasi pikemaajalisi kulusid ja sotsiaalset koormust ning tervishoiusüsteeme ümber kujundada, et pakkuda võrdset juurdepääsu diskrimineerimiseta ja kvaliteetsele tervishoiule (eelkõige esmatasandi arstiabi), kogu ELis, ning ergutab komisjoni uurima olemasolevate Euroopa finantsvahendite kasutamist, et veelgi edendada investeerimist infrastruktuuri, teadus- ja koolitustegevusse, ning edendada ja tõhustada haiguste ennetamist; |
| --- | --- |

13.

kutsub nõukogu ja liikmesriike üles hindama ja rakendama uusi meetmeid oma tervishoiusektori kulutuste tulemuslikkuse suurendamiseks, eelkõige investeerides ennetavasse tervishoidu, et vähendada tulevasi pikemaajalisi kulusid ja sotsiaalset koormust ning tervishoiusüsteeme ümber kujundada, et pakkuda võrdset juurdepääsu diskrimineerimiseta ja kvaliteetsele tervishoiule (eelkõige esmatasandi arstiabi), kogu ELis, ning ergutab komisjoni uurima olemasolevate Euroopa finantsvahendite kasutamist, et veelgi edendada investeerimist infrastruktuuri, teadus- ja koolitustegevusse, ning edendada ja tõhustada haiguste ennetamist;

| 14. | palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada, et nende tervishoiupoliitikasse ja -programmidesse kuuluksid tervishoiu võrdne juurdepääsetavus ja eakamatele patsientidele mõeldud ravivõimalused, ning võtma eakamate inimeste piisava juurdepääsu tervishoiule ja ravile aktiivsena vananemise ja põlvkondadevahelise solidaarsuse Euroopa aasta 2012 peaeesmärkide hulka; kutsub liikmesriike edendama eakate patsientide sotsiaalse eraldatuse vältimise algatusi, sest see mõjutab märgatavalt patsientide pikaajalist tervist; rõhutab, et Euroopa Liidul ja selle liikmesriikidel tuleb asjakohase pikaajalise strateegia abil prognoosida, milline on Euroopa rahvastiku vananemise sotsiaalne ja majanduslik mõju, et tagada tervishoiusüsteemide rahanduslik ja korralduslik jätkusuutlikkus ning kindlustada patsientidele võrdne ja järjepidev hoolekanne; |
| --- | --- |

14.

palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada, et nende tervishoiupoliitikasse ja -programmidesse kuuluksid tervishoiu võrdne juurdepääsetavus ja eakamatele patsientidele mõeldud ravivõimalused, ning võtma eakamate inimeste piisava juurdepääsu tervishoiule ja ravile aktiivsena vananemise ja põlvkondadevahelise solidaarsuse Euroopa aasta 2012 peaeesmärkide hulka; kutsub liikmesriike edendama eakate patsientide sotsiaalse eraldatuse vältimise algatusi, sest see mõjutab märgatavalt patsientide pikaajalist tervist; rõhutab, et Euroopa Liidul ja selle liikmesriikidel tuleb asjakohase pikaajalise strateegia abil prognoosida, milline on Euroopa rahvastiku vananemise sotsiaalne ja majanduslik mõju, et tagada tervishoiusüsteemide rahanduslik ja korralduslik jätkusuutlikkus ning kindlustada patsientidele võrdne ja järjepidev hoolekanne;

| 15. | kutsub liikmesriike üles parandama oma võimet riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil tähelepanelikult jälgida kriisi tervise- ja sotsiaalset mõju; |
| --- | --- |

15.

kutsub liikmesriike üles parandama oma võimet riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil tähelepanelikult jälgida kriisi tervise- ja sotsiaalset mõju;

| 16. | palub komisjonil toetada terviseharidust, tervislike eluviiside propageerimist, ennetamist, varajast diagnoosimist ja sobivat ravi puudutavate kogemuste koondamist, eelkõige seoses alkoholitarbimise, suitsetamise, toiduvaliku ja rasvumise ning uimastitega; kutsub liikmesriike üles edendama kehalist aktiivsust, head toitumist ja lastele suunatud nn tervislike koolide programme, eelkõige ebasoodsamas olukorras olevates piirkondades, ning parandama isikliku, sotsiaalse ja tervishoiuhariduse taset, et edendada tervislikumat käitumist ning elustiili; |
| --- | --- |

16.

palub komisjonil toetada terviseharidust, tervislike eluviiside propageerimist, ennetamist, varajast diagnoosimist ja sobivat ravi puudutavate kogemuste koondamist, eelkõige seoses alkoholitarbimise, suitsetamise, toiduvaliku ja rasvumise ning uimastitega; kutsub liikmesriike üles edendama kehalist aktiivsust, head toitumist ja lastele suunatud nn tervislike koolide programme, eelkõige ebasoodsamas olukorras olevates piirkondades, ning parandama isikliku, sotsiaalse ja tervishoiuhariduse taset, et edendada tervislikumat käitumist ning elustiili;

| 17. | soovitab kõikidel liikmesriikidel investeerida sotsiaalsesse, haridus-, keskkonna- ja tervishoiuteenuste infrastruktuuri vastavalt põhimõttele, mis näeb ette tervise arvessevõtmist kõigis poliitikavaldkondades, kooskõlastades samal ajal tervishoiutöötajate kvalifikatsiooni, väljaõpet ja liikuvust käsitlevaid meetmeid, et tagada tervishoiutaristu ja tööjõu maht ning kestlikkus nii ELi kui riiklikul tasandil; |
| --- | --- |

17.

soovitab kõikidel liikmesriikidel investeerida sotsiaalsesse, haridus-, keskkonna- ja tervishoiuteenuste infrastruktuuri vastavalt põhimõttele, mis näeb ette tervise arvessevõtmist kõigis poliitikavaldkondades, kooskõlastades samal ajal tervishoiutöötajate kvalifikatsiooni, väljaõpet ja liikuvust käsitlevaid meetmeid, et tagada tervishoiutaristu ja tööjõu maht ning kestlikkus nii ELi kui riiklikul tasandil;

| 18. | rõhutab, et tervisealast ebavõrdust liidus ei saa kaotada ilma ühise ja üldise Euroopa tervishoiutöötajate strateegiata, mis hõlmaks ressursside haldamise, hariduse ja koolituse, kvaliteedi ja ohutuse miinimumnormide ning töötajate registreerimise kooskõlastatud poliitikat; |
| --- | --- |

18.

rõhutab, et tervisealast ebavõrdust liidus ei saa kaotada ilma ühise ja üldise Euroopa tervishoiutöötajate strateegiata, mis hõlmaks ressursside haldamise, hariduse ja koolituse, kvaliteedi ja ohutuse miinimumnormide ning töötajate registreerimise kooskõlastatud poliitikat;

| 19. | kutsub liikmesriike üles tagama, et teave tervise, tervislike eluviiside, tervishoiu, ennetusvõimaluste, haiguste varajase diagnoosimise ja sobiva ravi kohta oleks kättesaadav kõigile mõistetavas vormis ja keeltes, kasutades selleks uut informatsiooni- ja kommunikatsioonitehnoloogiat, eriti internetipõhiste tervishoiuteenuste osas; |
| --- | --- |

19.

kutsub liikmesriike üles tagama, et teave tervise, tervislike eluviiside, tervishoiu, ennetusvõimaluste, haiguste varajase diagnoosimise ja sobiva ravi kohta oleks kättesaadav kõigile mõistetavas vormis ja keeltes, kasutades selleks uut informatsiooni- ja kommunikatsioonitehnoloogiat, eriti internetipõhiste tervishoiuteenuste osas;

| 20. | kutsub liikmesriike üles edendama telemeditsiini tehnoloogia kasutuselevõtmist, mis võib oluliselt vähendada geograafilisi erinevusi juurdepääsus teatavatele tervishoiuliikidele, eriti eriravile ja eelkõige piirialadel; |
| --- | --- |

20.

kutsub liikmesriike üles edendama telemeditsiini tehnoloogia kasutuselevõtmist, mis võib oluliselt vähendada geograafilisi erinevusi juurdepääsus teatavatele tervishoiuliikidele, eriti eriravile ja eelkõige piirialadel;

| 21. | kutsub liikmesriike üles edendama riiklikku poliitikat kõigi väikelaste, laste ja noorukite tervislike elutingimuste tagamiseks, kaasa arvatud eostumiseelne hooldus, emade tervishoid ning meetmed lapsevanemate ja eelkõige rasedate ning rinnaga toitvate naiste toetamiseks, et tagada kõigi vastsündinute hea tervis elu alguses ja vältida hilisemat tervisealast ebavõrdsust, tunnistades sellega varajase lapseea arengusse ning kogu elukaart hõlmavasse lähenemisse investeerimise tähtsust; |
| --- | --- |

21.

kutsub liikmesriike üles edendama riiklikku poliitikat kõigi väikelaste, laste ja noorukite tervislike elutingimuste tagamiseks, kaasa arvatud eostumiseelne hooldus, emade tervishoid ning meetmed lapsevanemate ja eelkõige rasedate ning rinnaga toitvate naiste toetamiseks, et tagada kõigi vastsündinute hea tervis elu alguses ja vältida hilisemat tervisealast ebavõrdsust, tunnistades sellega varajase lapseea arengusse ning kogu elukaart hõlmavasse lähenemisse investeerimise tähtsust;

| 22. | palub liikmesriikidel tagada, et olenemata nende olukorrast on kõigil rasedatel naistel ja lastel õigus oma riigi õigusaktides määratletud sotsiaalkaitsele ja et nad seda ka tegelikult saavad; |
| --- | --- |

22.

palub liikmesriikidel tagada, et olenemata nende olukorrast on kõigil rasedatel naistel ja lastel õigus oma riigi õigusaktides määratletud sotsiaalkaitsele ja et nad seda ka tegelikult saavad;

| 23. | tuletab meelde ÜRO puuetega inimeste konventsioonist tulenevat ELi kohustust kindlustada puuetega inimeste õigus võimalikult heale tervisele ilma diskrimineerimiseta puude alusel; rõhutab, et puuete kaasamine kõigi asjakohaste tervise mõõtmise näitajate hulka on mainitud kohustuse täitmisel otsustav samm; |
| --- | --- |

23.

tuletab meelde ÜRO puuetega inimeste konventsioonist tulenevat ELi kohustust kindlustada puuetega inimeste õigus võimalikult heale tervisele ilma diskrimineerimiseta puude alusel; rõhutab, et puuete kaasamine kõigi asjakohaste tervise mõõtmise näitajate hulka on mainitud kohustuse täitmisel otsustav samm;

| 24. | palub ELil ja liikmesriikidel lisada naiste tervislik seisund ja vananemise küsimus (eakad naised) soolise võrdõiguslikkuse peavoolustamise tegurite hulka ning kasutada võrdõiguslikkust arvestavat eelarvestamist oma tervishoiupoliitikas, programmides ja teadusuuringutes, alates väljatöötamisest ja kavandamisest kuni mõjuhinnanguni; kutsub üles lisama ELi rahastatavate uuringute raamprogrammide ja avalike finantseerimisasutuste poliitikasse soolise mõju hindamist ning nägema ette sugu ja vanust puudutavate andmete kogumist ja analüüsimist, et teha kindlaks peamised erinevused meeste ja naiste tervises, et toetada poliitika muutmist ja võtta kasutusele ning kõrvutada epidemioloogilisi vahendeid, mille abil analüüsida meeste ja naiste oodatava eluea erinevuse põhjusi; |
| --- | --- |

24.

palub ELil ja liikmesriikidel lisada naiste tervislik seisund ja vananemise küsimus (eakad naised) soolise võrdõiguslikkuse peavoolustamise tegurite hulka ning kasutada võrdõiguslikkust arvestavat eelarvestamist oma tervishoiupoliitikas, programmides ja teadusuuringutes, alates väljatöötamisest ja kavandamisest kuni mõjuhinnanguni; kutsub üles lisama ELi rahastatavate uuringute raamprogrammide ja avalike finantseerimisasutuste poliitikasse soolise mõju hindamist ning nägema ette sugu ja vanust puudutavate andmete kogumist ja analüüsimist, et teha kindlaks peamised erinevused meeste ja naiste tervises, et toetada poliitika muutmist ja võtta kasutusele ning kõrvutada epidemioloogilisi vahendeid, mille abil analüüsida meeste ja naiste oodatava eluea erinevuse põhjusi;

| 25. | on seisukohal, et EL ja liikmesriigid peaksid tagama naistele rasestumisvastaste vahendite hõlpsa kättesaadavuse ja õiguse teha turvaliselt aborti; |
| --- | --- |

25.

on seisukohal, et EL ja liikmesriigid peaksid tagama naistele rasestumisvastaste vahendite hõlpsa kättesaadavuse ja õiguse teha turvaliselt aborti;

| 26. | kutsub komisjoni üles esitama liikmesriikidele heade ja parimate tavade näiteid, et toetada ühtsemat juurdepääsu viljatusravile; |
| --- | --- |

26.

kutsub komisjoni üles esitama liikmesriikidele heade ja parimate tavade näiteid, et toetada ühtsemat juurdepääsu viljatusravile;

| 27. | nõuab tungivalt, et EL ja liikmesriigid pööraksid rohkem tähelepanu naiste inimõigustele, eelkõige ennetades sundsteriliseerimist ja naiste suguelundite moonutamist, keelustades selle ning andes selles süüdistatud isikud kohtu alla; |
| --- | --- |

27.

nõuab tungivalt, et EL ja liikmesriigid pööraksid rohkem tähelepanu naiste inimõigustele, eelkõige ennetades sundsteriliseerimist ja naiste suguelundite moonutamist, keelustades selle ning andes selles süüdistatud isikud kohtu alla;

| 28. | kutsub ELi ja liikmesriike üles tunnistama igasugust vägivalda, mida mehed naiste kallal tarvitavad, rahvatervise probleemina; |
| --- | --- |

28.

kutsub ELi ja liikmesriike üles tunnistama igasugust vägivalda, mida mehed naiste kallal tarvitavad, rahvatervise probleemina;

| 29. | palub ELil ja liikmesriikidel võtta kõik vajalikud meetmed seoses kunstliku viljastamise tehnoloogiate kättesaadavusega, et lõpetada naiste diskrimineerimine perekonnaseisu, seksuaalse sättumuse, etnilise või kultuurilise päritolu alusel; |
| --- | --- |

29.

palub ELil ja liikmesriikidel võtta kõik vajalikud meetmed seoses kunstliku viljastamise tehnoloogiate kättesaadavusega, et lõpetada naiste diskrimineerimine perekonnaseisu, seksuaalse sättumuse, etnilise või kultuurilise päritolu alusel;

| 30. | palub liikmesriikidel võtta eeskuju Maailma Terviseorganisatsioonist ja tunnistada rasvumine krooniliseks haiguseks, et teha rasvumise ennetamise programmid kättesaadavaks ja tagada ravi vajavate rasvumise all kannatavate inimeste juurdepääs ravile, millel on tõestatud positiivne meditsiiniline tulemus, et ennetada edasisi haigusi; |
| --- | --- |

30.

palub liikmesriikidel võtta eeskuju Maailma Terviseorganisatsioonist ja tunnistada rasvumine krooniliseks haiguseks, et teha rasvumise ennetamise programmid kättesaadavaks ja tagada ravi vajavate rasvumise all kannatavate inimeste juurdepääs ravile, millel on tõestatud positiivne meditsiiniline tulemus, et ennetada edasisi haigusi;

| 31. | kutsub ELi ja liikmesriike üles võtma tubakatoodete tarbimise piiramisel arvesse soolise võrdõiguslikkusega seotud aspekte, nagu Maailma Terviseorganisatsiooni tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsioonis on soovitatud, ja korraldama tüdrukutele ja noortele naistele mõeldud suitsetamisvastaseid kampaaniaid; |
| --- | --- |

31.

kutsub ELi ja liikmesriike üles võtma tubakatoodete tarbimise piiramisel arvesse soolise võrdõiguslikkusega seotud aspekte, nagu Maailma Terviseorganisatsiooni tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsioonis on soovitatud, ja korraldama tüdrukutele ja noortele naistele mõeldud suitsetamisvastaseid kampaaniaid;

| 32. | kutsub liikmesriike üles ergutama ja toetama eelkõige naistel esinevate haigustega seotud meditsiinilisi ja ravimiuuringuid ning käsitlema uuringutes kõiki naise eluetappe, mitte ainult reproduktiivset iga; |
| --- | --- |

32.

kutsub liikmesriike üles ergutama ja toetama eelkõige naistel esinevate haigustega seotud meditsiinilisi ja ravimiuuringuid ning käsitlema uuringutes kõiki naise eluetappe, mitte ainult reproduktiivset iga;

| 33. | kutsub liikmesriike üles lahendama tervishoiuteenuste ebavõrdse kättesaadavuse probleeme, mis mõjutavad igapäevaelu, näiteks hambaravi või silmaarstiteenuse valdkonnas; |
| --- | --- |

33.

kutsub liikmesriike üles lahendama tervishoiuteenuste ebavõrdse kättesaadavuse probleeme, mis mõjutavad igapäevaelu, näiteks hambaravi või silmaarstiteenuse valdkonnas;

| 34. | soovitab ELil ja liikmesriikidel võtta kasutusele sidus poliitika ja toetusmeetmed naiste jaoks, kes ei tööta või töötavad tervisekindlustust omamata, ning otsida võimalusi nende kindlustamiseks; |
| --- | --- |

34.

soovitab ELil ja liikmesriikidel võtta kasutusele sidus poliitika ja toetusmeetmed naiste jaoks, kes ei tööta või töötavad tervisekindlustust omamata, ning otsida võimalusi nende kindlustamiseks;

| 35. | nõuab tungivalt, et komisjon koostöös liikmesriikide pädevate asutustega edendaks ravimite hinnakujunduse ja ravimikulude hüvitamise parimaid tavasid, muu hulgas toimivaid mudeleid ravimihindade diferentseerimiseks, et muuta ravimid taskukohasemaks ja vähendada ebavõrdsust ravimite kättesaadavuses; |
| --- | --- |

35.

nõuab tungivalt, et komisjon koostöös liikmesriikide pädevate asutustega edendaks ravimite hinnakujunduse ja ravimikulude hüvitamise parimaid tavasid, muu hulgas toimivaid mudeleid ravimihindade diferentseerimiseks, et muuta ravimid taskukohasemaks ja vähendada ebavõrdsust ravimite kättesaadavuses;

| 36. | tuletab meelde, et Euroopa patendi vastuvõtmine koos sobiva keelekorra ja ühtse vaidluste lahendamise mehhanismiga on Euroopa majanduse taaselustamiseks otsustavalt tähtis; |
| --- | --- |

36.

tuletab meelde, et Euroopa patendi vastuvõtmine koos sobiva keelekorra ja ühtse vaidluste lahendamise mehhanismiga on Euroopa majanduse taaselustamiseks otsustavalt tähtis;

| 37. | võtab teadmiseks, et siseturu- ja tarbijakaitsekomisjonis muu hulgas tooteohutuse ja reklaami valdkonnas seni tehtud töö on soodustanud teatavate ELi tervisealast ebavõrdsust puudutavate aspektide käsitlemist, ning sellega seoses rõhutab, et tähtis on teraselt jälgida teavet, mida ravimifirmad annavad patsientidele, eriti kõige ebasoodsamas olukorras ja kõige vähem informeeritud rühmadele, ning vajadust tõhusa ja sõltumatu ravimiohutuse järelevalve süsteemi järele; |
| --- | --- |

37.

võtab teadmiseks, et siseturu- ja tarbijakaitsekomisjonis muu hulgas tooteohutuse ja reklaami valdkonnas seni tehtud töö on soodustanud teatavate ELi tervisealast ebavõrdsust puudutavate aspektide käsitlemist, ning sellega seoses rõhutab, et tähtis on teraselt jälgida teavet, mida ravimifirmad annavad patsientidele, eriti kõige ebasoodsamas olukorras ja kõige vähem informeeritud rühmadele, ning vajadust tõhusa ja sõltumatu ravimiohutuse järelevalve süsteemi järele;

| 38. | palub liikmesriikidel kohandada oma tervishoiusüsteeme kõige ebasoodsamas olukorras isikute vajadustega, kujundades tervishoiutöötajate nõutavate tasude määramise meetodeid, mis tagavad kõikidele patsientidele ravi kättesaadavuse; |
| --- | --- |

38.

palub liikmesriikidel kohandada oma tervishoiusüsteeme kõige ebasoodsamas olukorras isikute vajadustega, kujundades tervishoiutöötajate nõutavate tasude määramise meetodeid, mis tagavad kõikidele patsientidele ravi kättesaadavuse;

| 39. | nõuab tungivalt, et komisjon annaks endast parima, et ergutada liikmesriike hüvitama patsientide kulusid ja tegema kõik vajaliku, et vähendada ravimite ebavõrdset kättesaadavust selliste haiguste puhul nagu menopausijärgne osteoporoos ja Alzheimeri tõbi, mille ravikulusid mõned liikmesriigis ei hüvitata, ning teeks seda võimalikult kiiresti; |
| --- | --- |

39.

nõuab tungivalt, et komisjon annaks endast parima, et ergutada liikmesriike hüvitama patsientide kulusid ja tegema kõik vajaliku, et vähendada ravimite ebavõrdset kättesaadavust selliste haiguste puhul nagu menopausijärgne osteoporoos ja Alzheimeri tõbi, mille ravikulusid mõned liikmesriigis ei hüvitata, ning teeks seda võimalikult kiiresti;

| 40. | rõhutab, et lisaks valitsustele on mitmes riigis ka piirkondlikel ametiasutustel oluline roll rahvatervise, tervise edendamise, haiguste ennetamise ja tervishoiuteenuste osutamise valdkonnas ning seepärast on vaja neid aktiivselt kaasata; rõhutab, et piirkondlike ja kohalike omavalitsuste ning muude huvirühmade panus on samuti väga oluline, sealhulgas töökohtadel ja koolides ning eelkõige tervisehariduse, tervislike eluviiside propageerimise, tõhusa haiguste ennetamise ning haiguste varajase sõeluuringu ja diagnoosimise alal; |
| --- | --- |

40.

rõhutab, et lisaks valitsustele on mitmes riigis ka piirkondlikel ametiasutustel oluline roll rahvatervise, tervise edendamise, haiguste ennetamise ja tervishoiuteenuste osutamise valdkonnas ning seepärast on vaja neid aktiivselt kaasata; rõhutab, et piirkondlike ja kohalike omavalitsuste ning muude huvirühmade panus on samuti väga oluline, sealhulgas töökohtadel ja koolides ning eelkõige tervisehariduse, tervislike eluviiside propageerimise, tõhusa haiguste ennetamise ning haiguste varajase sõeluuringu ja diagnoosimise alal;

| 41. | kutsub liikmesriike üles toetama kohalike tervishoiuteenuste lähenemist ja tagama integreeritud tervishoiukorralduse, mis on kättesaadav nii kohalikul kui piirkondlikul tasandil ning võimaldab patsientidele paremat toetust nende kohalikus ja sotsiaalses keskkonnas; |
| --- | --- |

41.

kutsub liikmesriike üles toetama kohalike tervishoiuteenuste lähenemist ja tagama integreeritud tervishoiukorralduse, mis on kättesaadav nii kohalikul kui piirkondlikul tasandil ning võimaldab patsientidele paremat toetust nende kohalikus ja sotsiaalses keskkonnas;

| 42. | julgustab kõiki liikmesriike ümber hindama poliitikat, millel on märgatav mõju tervisealasele ebavõrdsusele, nagu tubaka-, alkoholi-, toidu-, farmaatsiatoodete, rahvatervise ja tervishoiuteenuste poliitika; |
| --- | --- |

42.

julgustab kõiki liikmesriike ümber hindama poliitikat, millel on märgatav mõju tervisealasele ebavõrdsusele, nagu tubaka-, alkoholi-, toidu-, farmaatsiatoodete, rahvatervise ja tervishoiuteenuste poliitika;

| 43. | ergutab liikmesriike kujundama piirialadel partnerlusi, et jagada infrastruktuuri- ja personalikulusid, piirates samal ajal geograafilist ebavõrdsust tervishoiu valdkonnas, eriti tipptasemel seadmete kättesaadavuses; |
| --- | --- |

43.

ergutab liikmesriike kujundama piirialadel partnerlusi, et jagada infrastruktuuri- ja personalikulusid, piirates samal ajal geograafilist ebavõrdsust tervishoiu valdkonnas, eriti tipptasemel seadmete kättesaadavuses;

| 44. | palub, et komisjon uuriks mõju, mida avaldavad siseturul olevate ravimite ja meditsiiniseadmete tõhususe riiklikul ja piirkondlikul hindamisel põhinevad otsused, muu hulgas patsientide ligipääsu ning uute toodete ja meditsiinitavade innovatsiooni valdkonnas, mis on tervisealase võrdsuse tagamise tähtsad koostisosad; |
| --- | --- |

44.

palub, et komisjon uuriks mõju, mida avaldavad siseturul olevate ravimite ja meditsiiniseadmete tõhususe riiklikul ja piirkondlikul hindamisel põhinevad otsused, muu hulgas patsientide ligipääsu ning uute toodete ja meditsiinitavade innovatsiooni valdkonnas, mis on tervisealase võrdsuse tagamise tähtsad koostisosad;

| 45. | on seisukohal, et patsiendiõiguste kohaldamist piiriüleses tervishoius käsitleva direktiivi 2011/24/EL rakendamisele peaksid järgnema mõjuhinnangud, et mõõta võimalikult tulemuslikult selle tagajärgi võitluses tervisealase ebavõrdsuse vastu ning tagada, et see säilitab piisava riikliku kaitse taseme ja kaitseb patsientide ohutust, eriti meditsiiniressursside (nii inim- kui materiaalsete ressursside) geograafilise jaotamise osas; |
| --- | --- |

45.

on seisukohal, et patsiendiõiguste kohaldamist piiriüleses tervishoius käsitleva direktiivi 2011/24/EL rakendamisele peaksid järgnema mõjuhinnangud, et mõõta võimalikult tulemuslikult selle tagajärgi võitluses tervisealase ebavõrdsuse vastu ning tagada, et see säilitab piisava riikliku kaitse taseme ja kaitseb patsientide ohutust, eriti meditsiiniressursside (nii inim- kui materiaalsete ressursside) geograafilise jaotamise osas;

| 46. | märgib, et kvaliteetne ja tõhus piiriülene tervishoid nõuab suuremat läbipaistvust üldsuse, patsientide, reguleerijate ja tervishoiuteenuse osutajate teavitamisel mitmesugustest küsimustest, muu hulgas patsiendi õigustest, hüvitamisvõimalustest ja tervishoiutöötajate suhtes kohaldavatest eeskirjadest; |
| --- | --- |

46.

märgib, et kvaliteetne ja tõhus piiriülene tervishoid nõuab suuremat läbipaistvust üldsuse, patsientide, reguleerijate ja tervishoiuteenuse osutajate teavitamisel mitmesugustest küsimustest, muu hulgas patsiendi õigustest, hüvitamisvõimalustest ja tervishoiutöötajate suhtes kohaldavatest eeskirjadest;

| 47. | peab kahetsusväärseks, et piiriülese tervishoiu direktiiviga ei kaasnenud õigusloomeettepanekut tervishoiutöötajate liikuvuse kohta, võttes arvesse ELi sisest „ajude väljavoolu” ohtu, mis võib ohtlikult suurendada geograafilist ebavõrdsust mõnes liikmesriigis, ning palub komisjonil see puudujääk korvata, võimaluse korral nt kutsekvalifikatsioonide tunnustamise direktiivi (2005/36/EÜ) tulevase läbivaatamise raames; |
| --- | --- |

47.

peab kahetsusväärseks, et piiriülese tervishoiu direktiiviga ei kaasnenud õigusloomeettepanekut tervishoiutöötajate liikuvuse kohta, võttes arvesse ELi sisest „ajude väljavoolu” ohtu, mis võib ohtlikult suurendada geograafilist ebavõrdsust mõnes liikmesriigis, ning palub komisjonil see puudujääk korvata, võimaluse korral nt kutsekvalifikatsioonide tunnustamise direktiivi (2005/36/EÜ) tulevase läbivaatamise raames;

| 48. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid rakendaksid täielikult kehtivat kutsekvalifikatsioonide tunnustamise direktiivi (2005/36/EÜ); pidades silmas meditsiinikvalifikatsioonide keerukust, palub komisjonil direktiivi hindamise ja läbivaatamise raames käsitleda reguleerimise puudujääke, mis võivad kahjustada patsiente ja nende õigust ohutule ravile; ühtlasi kutsub komisjoni üles kaaluma, kas muuta registreerimine IMI-süsteemis pädevatele asutustele kohustuslikuks ning suurendada pädevate asutuste võimalust jagada ennetavalt distsiplinaarteavet tervishoiutöötajate kohta, luues selleks asjakohase häiremehhanismi; |
| --- | --- |

48.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid rakendaksid täielikult kehtivat kutsekvalifikatsioonide tunnustamise direktiivi (2005/36/EÜ); pidades silmas meditsiinikvalifikatsioonide keerukust, palub komisjonil direktiivi hindamise ja läbivaatamise raames käsitleda reguleerimise puudujääke, mis võivad kahjustada patsiente ja nende õigust ohutule ravile; ühtlasi kutsub komisjoni üles kaaluma, kas muuta registreerimine IMI-süsteemis pädevatele asutustele kohustuslikuks ning suurendada pädevate asutuste võimalust jagada ennetavalt distsiplinaarteavet tervishoiutöötajate kohta, luues selleks asjakohase häiremehhanismi;

| 49. | nõuab tungivalt, et komisjon võtaks oma peatses kutsekvalifikatsiooni käsitlevas õigusakti ettepanekus eesmärgiks tugevdada liikmesriikides kvalifikatsiooni tunnustamise mehhanismi; |
| --- | --- |

49.

nõuab tungivalt, et komisjon võtaks oma peatses kutsekvalifikatsiooni käsitlevas õigusakti ettepanekus eesmärgiks tugevdada liikmesriikides kvalifikatsiooni tunnustamise mehhanismi;

| 50. | juhib tähelepanu asjaolule, et suurem innovatsioon toob sageli kaasa ravi parema kättesaadavuse, mis on eriti oluline eraldatud ja maakogukondade jaoks; |
| --- | --- |

50.

juhib tähelepanu asjaolule, et suurem innovatsioon toob sageli kaasa ravi parema kättesaadavuse, mis on eriti oluline eraldatud ja maakogukondade jaoks;

| 51. | kutsub komisjoni üles edendama koostöös liikmesriikidega telemeditsiini teenuste arendamist, mis on vahend geograafiliste erinevuste vähendamiseks tervishoiuteenuse pakkumises nii piirkondlikul kui kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

51.

kutsub komisjoni üles edendama koostöös liikmesriikidega telemeditsiini teenuste arendamist, mis on vahend geograafiliste erinevuste vähendamiseks tervishoiuteenuse pakkumises nii piirkondlikul kui kohalikul tasandil;

| 52. | kutsub nõukogu ja komisjoni ELi 2020. aasta strateegia raames üles selgemini tunnistama asjaolu, et füüsilisel ja vaimsel tervisel ning heaolul on tõrjutuse vastases võitluses keskne tähtsus, lisama ELi 2020. aasta strateegia jälgimise menetlusse sotsiaal-majandusliku staatuse ja rahva tervise seisundi järgi rühmitatud näitajaid ning võtma arvesse ealist diskrimineerimist, eelkõige eakate vajadustega paremini sobiva raviga seotud kliiniliste katsete valdkonnas; |
| --- | --- |

52.

kutsub nõukogu ja komisjoni ELi 2020. aasta strateegia raames üles selgemini tunnistama asjaolu, et füüsilisel ja vaimsel tervisel ning heaolul on tõrjutuse vastases võitluses keskne tähtsus, lisama ELi 2020. aasta strateegia jälgimise menetlusse sotsiaal-majandusliku staatuse ja rahva tervise seisundi järgi rühmitatud näitajaid ning võtma arvesse ealist diskrimineerimist, eelkõige eakate vajadustega paremini sobiva raviga seotud kliiniliste katsete valdkonnas;

| 53. | on seisukohal, et EL ja liikmesriigid peavad toetama kodanikuühiskonda ja naisteorganisatsioone, kes edendavad naiste inimõigusi, sh naiste seksuaal- ja reproduktiivtervisega seotud õigusi, õigust tervislikule eluviisile ning tööle, et tagada naiste kuuldavõtmine Euroopa ja riikide tasandi tervishoiupoliitika küsimustes; |
| --- | --- |

53.

on seisukohal, et EL ja liikmesriigid peavad toetama kodanikuühiskonda ja naisteorganisatsioone, kes edendavad naiste inimõigusi, sh naiste seksuaal- ja reproduktiivtervisega seotud õigusi, õigust tervislikule eluviisile ning tööle, et tagada naiste kuuldavõtmine Euroopa ja riikide tasandi tervishoiupoliitika küsimustes;

| 54. | soovitab kõigil liikmesriikidel edendada mitut sektorit hõlmavate asjaomaste sidusrühmade suutlikkust, rahvusvahelist kogemustevahetust ja koostööd tervisealast ebavõrdsust vähendava poliitika väljatöötamisel ja rakendamisel; |
| --- | --- |

54.

soovitab kõigil liikmesriikidel edendada mitut sektorit hõlmavate asjaomaste sidusrühmade suutlikkust, rahvusvahelist kogemustevahetust ja koostööd tervisealast ebavõrdsust vähendava poliitika väljatöötamisel ja rakendamisel;

| 55. | kutsub liikmesriike üles toetama ja rakendama kohaliku, piirkondliku ja riikliku tasandi poliitika kujundamisel ühtset lähenemist ja nii püüdlema lähenemisviisi „tervis kõikides poliitikavaldkondades” poole; |
| --- | --- |

55.

kutsub liikmesriike üles toetama ja rakendama kohaliku, piirkondliku ja riikliku tasandi poliitika kujundamisel ühtset lähenemist ja nii püüdlema lähenemisviisi „tervis kõikides poliitikavaldkondades” poole;

| 56. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles koostama vanuse, soo, sotsiaal-majandusliku staatuse, geograafilise asukoha ning alkoholismist ja narkomaaniast põhjustatud riskide järgi rühmitatud ühist näitajate kogumit tervisealase ebavõrdsuse jälgimiseks ning kujundama liikmesriikide terviseolukorra kontrollimise metoodikat, et teha kindlaks ja seada esikohale parandusi vajavad valdkonnad ja parimad tavad; |
| --- | --- |

56.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles koostama vanuse, soo, sotsiaal-majandusliku staatuse, geograafilise asukoha ning alkoholismist ja narkomaaniast põhjustatud riskide järgi rühmitatud ühist näitajate kogumit tervisealase ebavõrdsuse jälgimiseks ning kujundama liikmesriikide terviseolukorra kontrollimise metoodikat, et teha kindlaks ja seada esikohale parandusi vajavad valdkonnad ja parimad tavad;

| 57. | rõhutab, et tervisealane ebavõrdsus tuleneb sotsiaalsest ebavõrdsusest elutingimustes ja sotsiaalse käitumise mudelites, mis on seotud soo, rassi, haridusstandardite ja tööhõivega ning lisaks ebavõrdsele sissetulekule ka arstiabi, haiguste ennetamise ja tervist edendavate teenuste ebavõrdse jaotamisega; |
| --- | --- |

57.

rõhutab, et tervisealane ebavõrdsus tuleneb sotsiaalsest ebavõrdsusest elutingimustes ja sotsiaalse käitumise mudelites, mis on seotud soo, rassi, haridusstandardite ja tööhõivega ning lisaks ebavõrdsele sissetulekule ka arstiabi, haiguste ennetamise ja tervist edendavate teenuste ebavõrdse jaotamisega;

| 58. | rõhutab, et tervisealase ebavõrdsuse taustaks on ebasoodsas olukorras olevate (vaesemate) sotsiaalsete kategooriate liikmete terviseriskid, pidades silmas, et neid riske suurendab vaesuse ja muude inimese kaitsetust suurendavate tegurite koostoime; |
| --- | --- |

58.

rõhutab, et tervisealase ebavõrdsuse taustaks on ebasoodsas olukorras olevate (vaesemate) sotsiaalsete kategooriate liikmete terviseriskid, pidades silmas, et neid riske suurendab vaesuse ja muude inimese kaitsetust suurendavate tegurite koostoime;

| 59. | kutsub komisjoni üles tagama, et tervisealase ebavõrdsuse vähendamise ning füüsilise ja vaimse tervisega seotud teenuste juurdepääsetavuse parandamise ülesannetega tegeldakse kõigiti ning need hõlmatakse komisjoni käivitatud algatustesse, nagu terve ja aktiivse vananemise partnerlus ning ELi vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastane tegevuskava, samuti tulevastesse algatustesse, mis käsitlevad arengut varajases lapsepõlves ning haridusele, koolitusele ja tööhõivele keskenduvat noorsoopoliitikat; |
| --- | --- |

59.

kutsub komisjoni üles tagama, et tervisealase ebavõrdsuse vähendamise ning füüsilise ja vaimse tervisega seotud teenuste juurdepääsetavuse parandamise ülesannetega tegeldakse kõigiti ning need hõlmatakse komisjoni käivitatud algatustesse, nagu terve ja aktiivse vananemise partnerlus ning ELi vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastane tegevuskava, samuti tulevastesse algatustesse, mis käsitlevad arengut varajases lapsepõlves ning haridusele, koolitusele ja tööhõivele keskenduvat noorsoopoliitikat;

| 60. | nõuab paremat kooskõlastamist ELi agentuuride vahel, millel on tähtis roll võitluses tervishoiualase ebavõrdsuse vastu, eelkõige Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi, Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse ning Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri vahel; |
| --- | --- |

60.

nõuab paremat kooskõlastamist ELi agentuuride vahel, millel on tähtis roll võitluses tervishoiualase ebavõrdsuse vastu, eelkõige Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi, Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse ning Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri vahel;

| 61. | palub komisjonil aidata liikmesriikidel paremini kasutada avatud koordinatsiooni meetodit, et toetada projekte, mis tegelevad tervisealast ebavõrdsust põhjustavate teguritega; |
| --- | --- |

61.

palub komisjonil aidata liikmesriikidel paremini kasutada avatud koordinatsiooni meetodit, et toetada projekte, mis tegelevad tervisealast ebavõrdsust põhjustavate teguritega;

| 62. | kutsub komisjoni üles välja töötama viise, kuidas kaasata rahvatervise valdkonna heade tavade kasutamisse ja levitamisse kõik asjaomased huvirühmad ELi tasandil; |
| --- | --- |

62.

kutsub komisjoni üles välja töötama viise, kuidas kaasata rahvatervise valdkonna heade tavade kasutamisse ja levitamisse kõik asjaomased huvirühmad ELi tasandil;

| 63. | rõhutab tervise jaoks määravate tegurite hulgas mitmekesise ja kvaliteetse toitumise tähtsust ning ergutab selleks komisjoni rohkem kasutama ÜPP raames algatatud tõhusaid programme (tasuta piima ja puuviljade jagamine õppeasutustes ja toiduainete jagamine suurimat puudust kannatavatele rühmadele); |
| --- | --- |

63.

rõhutab tervise jaoks määravate tegurite hulgas mitmekesise ja kvaliteetse toitumise tähtsust ning ergutab selleks komisjoni rohkem kasutama ÜPP raames algatatud tõhusaid programme (tasuta piima ja puuviljade jagamine õppeasutustes ja toiduainete jagamine suurimat puudust kannatavatele rühmadele);

| 64. | kutsub liikmesriike üles looma naistele, paaridele ja peredele spetsiaalsete abitelefoniliinidega sotsiaal-, tervishoiu- ja nõustamisteenuste võrgustikku, mille eesmärk on ennetada koduvägivalda ning anda koostöös teiste selle valdkonna organitega abivajajatele asjatundlikku abi ja tuge; |
| --- | --- |

64.

kutsub liikmesriike üles looma naistele, paaridele ja peredele spetsiaalsete abitelefoniliinidega sotsiaal-, tervishoiu- ja nõustamisteenuste võrgustikku, mille eesmärk on ennetada koduvägivalda ning anda koostöös teiste selle valdkonna organitega abivajajatele asjatundlikku abi ja tuge;

| 65. | kutsub komisjoni üles aitama liikmesriikidel paremini kasutada ELi ühtekuuluvuspoliitika vahendeid ja struktuurifonde, et toetada projekte, mis osalevad tervist mõjutavate sotsiaalsete teguritega töötamisel ja tervisealase ebavõrdsuse vähendamisel; kutsub komisjoni samuti üles abistama liikmesriike programmi PROGRESS paremal kasutamisel; |
| --- | --- |

65.

kutsub komisjoni üles aitama liikmesriikidel paremini kasutada ELi ühtekuuluvuspoliitika vahendeid ja struktuurifonde, et toetada projekte, mis osalevad tervist mõjutavate sotsiaalsete teguritega töötamisel ja tervisealase ebavõrdsuse vähendamisel; kutsub komisjoni samuti üles abistama liikmesriike programmi PROGRESS paremal kasutamisel;

| 66. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid peataksid naiste ja meeste tervise kõrgetasemelisel kaitsmisel otsustavat rolli täitvatele tervishoiuteenustele ette nähtud eelarvevahendite kärpimise; |
| --- | --- |

66.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid peataksid naiste ja meeste tervise kõrgetasemelisel kaitsmisel otsustavat rolli täitvatele tervishoiuteenustele ette nähtud eelarvevahendite kärpimise;

| 67. | kutsub komisjoni üles peavoolustama kogu ELi sise- ja välispoliitikas lähenemisviisi, mis põhineb majanduslikel ja keskkondlikel tervist mõjutavatel teguritel ning võrdsete võimaluste ja tervise tagamisel kõigis meetmetes, eelkõige sihiga saavutada aastatuhande arengueesmärgid ja eriti emade hea tervis; |
| --- | --- |

67.

kutsub komisjoni üles peavoolustama kogu ELi sise- ja välispoliitikas lähenemisviisi, mis põhineb majanduslikel ja keskkondlikel tervist mõjutavatel teguritel ning võrdsete võimaluste ja tervise tagamisel kõigis meetmetes, eelkõige sihiga saavutada aastatuhande arengueesmärgid ja eriti emade hea tervis;

| 68. | nõuab tungivalt, et kõik liikmesriigid tunnistaksid tervise tähtsust ühiskonna jaoks ja kasutaksid sotsiaalse, kogukondliku ja üksikisiku arengu mõõtmisel ka muid näitajaid peale SKP; |
| --- | --- |

68.

nõuab tungivalt, et kõik liikmesriigid tunnistaksid tervise tähtsust ühiskonna jaoks ja kasutaksid sotsiaalse, kogukondliku ja üksikisiku arengu mõõtmisel ka muid näitajaid peale SKP;

| 69. | kutsub komisjoni üles soodustama kõigi liikmesriikide jõupingutusi seada tervisealase ebavõrdsuse vähendamine poliitiliseks prioriteediks, arvestades sealjuures tervist mõjutavate sotsiaalsete teguritega ja eluviisiga seotud riskiteguritega nagu alkohol, tubakas ja toitumine, ning võetaks selleks meetmeid valdkondades nagu tarbijapoliitika, tööhõive, elamumajandus, sotsiaalpoliitika, keskkond, põllumajandus ja toit, haridus, elu- ja töötingimused ning teadusuuringud, pidades kinni põhimõttest „tervis kõigis poliitikavaldkondades”; |
| --- | --- |

69.

kutsub komisjoni üles soodustama kõigi liikmesriikide jõupingutusi seada tervisealase ebavõrdsuse vähendamine poliitiliseks prioriteediks, arvestades sealjuures tervist mõjutavate sotsiaalsete teguritega ja eluviisiga seotud riskiteguritega nagu alkohol, tubakas ja toitumine, ning võetaks selleks meetmeid valdkondades nagu tarbijapoliitika, tööhõive, elamumajandus, sotsiaalpoliitika, keskkond, põllumajandus ja toit, haridus, elu- ja töötingimused ning teadusuuringud, pidades kinni põhimõttest „tervis kõigis poliitikavaldkondades”;

| 70. | kutsub komisjoni üles toetama kehtiva ja tulevase rahvatervise tegevuskava alusel rahastatavaid meetmeid, et tegelda sotsiaalsete tervist mõjutavate teguritega; |
| --- | --- |

70.

kutsub komisjoni üles toetama kehtiva ja tulevase rahvatervise tegevuskava alusel rahastatavaid meetmeid, et tegelda sotsiaalsete tervist mõjutavate teguritega;

| 71. | palub komisjonil koostada juhised mehhanismide täiendamiseks, mille abil jälgitakse tervisealast ebavõrdsust kogu ELis (nii liikmesriikide vahel kui ka nende sees), parandades andmete kogumist süsteemsema ja võrreldavama teabe abil, mis täiendaks olemasolevaid andmeid tervisealase ebavõrdsuse kohta, samuti korrapärase jälgimise ja analüüsi abil; |
| --- | --- |

71.

palub komisjonil koostada juhised mehhanismide täiendamiseks, mille abil jälgitakse tervisealast ebavõrdsust kogu ELis (nii liikmesriikide vahel kui ka nende sees), parandades andmete kogumist süsteemsema ja võrreldavama teabe abil, mis täiendaks olemasolevaid andmeid tervisealase ebavõrdsuse kohta, samuti korrapärase jälgimise ja analüüsi abil;

| 72. | palub komisjonil kaaluda nõukogu soovituse ettepaneku või muu asjakohase ühenduse algatuse koostamist, mille eesmärgiks oleks julgustada ja toetada liikmesriikide integreeritud riiklike või piirkondlike strateegiate väljatöötamist tervisealase ebavõrdsuse vähendamiseks; |
| --- | --- |

72.

palub komisjonil kaaluda nõukogu soovituse ettepaneku või muu asjakohase ühenduse algatuse koostamist, mille eesmärgiks oleks julgustada ja toetada liikmesriikide integreeritud riiklike või piirkondlike strateegiate väljatöötamist tervisealase ebavõrdsuse vähendamiseks;

| 73. | kutsub komisjoni üles hindama oma eduaruannetes tervisealase ebavõrdsuse vähendamise meetmete tõhusust ning tervise paranemist tänu tervist mõjutavate sotsiaalsete, majanduslike ja keskkonnateguritega seotud poliitikale; |
| --- | --- |

73.

kutsub komisjoni üles hindama oma eduaruannetes tervisealase ebavõrdsuse vähendamise meetmete tõhusust ning tervise paranemist tänu tervist mõjutavate sotsiaalsete, majanduslike ja keskkonnateguritega seotud poliitikale;

| 74. | kutsub komisjoni üles järgima ELi tasandi poliitikas lähenemisviisi „tervis kõikides poliitikavaldkondades” ja korraldama tulemuslikke mõjuhindamisi, kus võetakse arvesse tervisealase õigluse tulemusi; |
| --- | --- |

74.

kutsub komisjoni üles järgima ELi tasandi poliitikas lähenemisviisi „tervis kõikides poliitikavaldkondades” ja korraldama tulemuslikke mõjuhindamisi, kus võetakse arvesse tervisealase õigluse tulemusi;

| 75. | väidab, et avatud, konkurentsivõimelised ja hästitoimivad turud võivad soodustada tervishoiusektori innovatsiooni, investeeringuid ja teadusuuringuid, ning tunnistab, et sellega peab kaasnema tugev rahaline toetus riiklikule teadustegevusele, et arendada edasi kestlikke ja tõhusaid tervishoiumudeleid ning edendada uue tehnoloogia arengut ja selle rakendamist kõnealuses valdkonnas (nt telemeditsiin), samuti ühise tervishoiutehnoloogia hindamismetoodika väljaarendamine, kusjuures kõik see peaks tooma kasu kogu elanikkonnale, kaasa arvatud halvematest sotsiaalmajanduslikest tingimustest pärit isikud, võttes ühtlasi arvesse elanikkonna vananemist; |
| --- | --- |

75.

väidab, et avatud, konkurentsivõimelised ja hästitoimivad turud võivad soodustada tervishoiusektori innovatsiooni, investeeringuid ja teadusuuringuid, ning tunnistab, et sellega peab kaasnema tugev rahaline toetus riiklikule teadustegevusele, et arendada edasi kestlikke ja tõhusaid tervishoiumudeleid ning edendada uue tehnoloogia arengut ja selle rakendamist kõnealuses valdkonnas (nt telemeditsiin), samuti ühise tervishoiutehnoloogia hindamismetoodika väljaarendamine, kusjuures kõik see peaks tooma kasu kogu elanikkonnale, kaasa arvatud halvematest sotsiaalmajanduslikest tingimustest pärit isikud, võttes ühtlasi arvesse elanikkonna vananemist;

| 76. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama avalikkuse teavitamise ja teadlikkuse suurendamise programme ja kiirendama tervishoiu ja meditsiiniteenuste teemalist dialoogi kodanikuühiskonna, sotsiaalsete partnerite ja vabaühendustega; |
| --- | --- |

76.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama avalikkuse teavitamise ja teadlikkuse suurendamise programme ja kiirendama tervishoiu ja meditsiiniteenuste teemalist dialoogi kodanikuühiskonna, sotsiaalsete partnerite ja vabaühendustega;

| 77. | peab vajalikuks suurendada tervishoiupoliitika kujundamisel, programmide koostamisel ja tervishoiuteenuste osutamisel osalevate naiste arvu; |
| --- | --- |

77.

peab vajalikuks suurendada tervishoiupoliitika kujundamisel, programmide koostamisel ja tervishoiuteenuste osutamisel osalevate naiste arvu;

| 78. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

78.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT L 301, 20.11.2007, lk 3.

(2)  ELT L 23, 27.1.2010, lk 35.

(3)  ELT C 146, 22.6.2006, lk 1.

(4)  ELT C 232, 27.8.2010, lk 1.

(5)  ELT C 250 E, 25.10.2007, lk 93.

(6)  ELT C 8 E, 14.1.2010, lk 97.

(7)  ELT C 9 E, 15.1.2010, lk 56.

---

| 7.7.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 199/37 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 199/37

---

Teisipäev, 8. märts 2011Koostöö arenguriikidega hea valitsemistava edendamiseks maksundusküsimustes

P7_TA(2011)0082

Euroopa Parlamendi 8. märtsi 2011. aasta resolutsioon maksunduse ja arengu kohta – koostöö arenguriikidega hea valitsemistava edendamiseks maksundusküsimustes (2010/2102(INI))

2012/C 199 E/05

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma 10. veebruari 2010. aasta resolutsiooni heade maksuhaldustavade edendamise kohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. veebruari 2010. aasta resolutsiooni heade maksuhaldustavade edendamise kohta (1);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Maksundus ja areng. Koostöö arenguriikidega hea valitsemistava edendamiseks maksundusküsimustes” (KOM(2010)0163); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Maksundus ja areng. Koostöö arenguriikidega hea valitsemistava edendamiseks maksundusküsimustes” (KOM(2010)0163);

| — | võttes arvesse oma 25. märtsi 2010. aasta resolutsiooni ülemaailmse finants- ja majanduskriisi mõju kohta arengumaadele ja arengukoostööle (2), ja võttes arvesse Monterrey deklaratsiooni (2002), Dohas toimunud arengu rahastamise konverentsi (2008), Pariisi deklaratsiooni (2005) ja Accra tegevuskava (2008), milles kapitali väljavoolu ja ebaseaduslikke rahavooge on selgesõnaliselt nimetatud suureks takistuseks, mis pärsib sisemaiste tulude kasutamist arengu vajadusteks; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. märtsi 2010. aasta resolutsiooni ülemaailmse finants- ja majanduskriisi mõju kohta arengumaadele ja arengukoostööle (2), ja võttes arvesse Monterrey deklaratsiooni (2002), Dohas toimunud arengu rahastamise konverentsi (2008), Pariisi deklaratsiooni (2005) ja Accra tegevuskava (2008), milles kapitali väljavoolu ja ebaseaduslikke rahavooge on selgesõnaliselt nimetatud suureks takistuseks, mis pärsib sisemaiste tulude kasutamist arengu vajadusteks;

| — | võttes arvesse oma 15. juuni 2010. aasta resolutsiooni edusammude kohta aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks lähtuvalt vahekokkuvõttest ÜRO 2010. aasta septembri kõrgetasemelise kohtumise ettevalmistamisel (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. juuni 2010. aasta resolutsiooni edusammude kohta aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks lähtuvalt vahekokkuvõttest ÜRO 2010. aasta septembri kõrgetasemelise kohtumise ettevalmistamisel (3);

| — | võttes arvesse 11.–12. novembril 2010 Sŏulis toimunud G20 tippkohtumist ning Saksamaa majanduskoostöö ja arengu ministeeriumi algatust, millega taotletakse rahvusvahelise koostöö tugevdamist arenguriikidega võitluses maksudest kõrvalehoidmise ja maksustamise vältimise vastu ning mille kohta kasutatakse nimetust International Tax Compact (ITC – „rahvusvaheline maksukokkulepe”); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 11.–12. novembril 2010 Sŏulis toimunud G20 tippkohtumist ning Saksamaa majanduskoostöö ja arengu ministeeriumi algatust, millega taotletakse rahvusvahelise koostöö tugevdamist arenguriikidega võitluses maksudest kõrvalehoidmise ja maksustamise vältimise vastu ning mille kohta kasutatakse nimetust International Tax Compact (ITC – „rahvusvaheline maksukokkulepe”);

| — | võttes arvesse 29. augustil 2008 Pretorias toimunud rahvusvahelise maksustamisteemalise konverentsi järeldusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 29. augustil 2008 Pretorias toimunud rahvusvahelise maksustamisteemalise konverentsi järeldusi;

| — | võttes arvesse 2. ja 3. aprillil 2009 Londonis toimunud G20 tippkohtumise järeldusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. ja 3. aprillil 2009 Londonis toimunud G20 tippkohtumise järeldusi;

| — | võttes arvesse riigijuhtide 24. ja 25. septembril 2009 Pittsburghis toimunud G20 tippkohtumise järel tehtud avaldust ning võttes arvesse oma 8. oktoobri 2009. aasta resolutsiooni selle tippkohtumise kohta (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse riigijuhtide 24. ja 25. septembril 2009 Pittsburghis toimunud G20 tippkohtumise järel tehtud avaldust ning võttes arvesse oma 8. oktoobri 2009. aasta resolutsiooni selle tippkohtumise kohta (4);

| — | võttes arvesse oma 24. aprilli 2009. aasta resolutsiooni 2. aprillil 2009. aastal Londonis toimunud G20 tippkohtumise kohta (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 24. aprilli 2009. aasta resolutsiooni 2. aprillil 2009. aastal Londonis toimunud G20 tippkohtumise kohta (5);

| — | võttes arvesse oma 14. novembri 2007. aasta resolutsiooni komisjoni määruse eelnõu kohta, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1725/2003 (millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1606/2002) seoses tegevussegmentide avalikustamist käsitleva rahvusvahelise finantsaruandlusstandardiga IFRS 8 (6); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. novembri 2007. aasta resolutsiooni komisjoni määruse eelnõu kohta, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1725/2003 (millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1606/2002) seoses tegevussegmentide avalikustamist käsitleva rahvusvahelise finantsaruandlusstandardiga IFRS 8 (6);

| — | võttes arvesse Norra valitsuskomisjoni 2009. aasta juunis avaldatud aruannet „Maksuparadiisid ja areng”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Norra valitsuskomisjoni 2009. aasta juunis avaldatud aruannet „Maksuparadiisid ja areng”;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48;

| — | võttes arvesse arengukomisjoni raportit ning majandus- ja rahanduskomisjoni ja rahvusvahelise kaubanduse komisjoni arvamusi (A7-0027/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse arengukomisjoni raportit ning majandus- ja rahanduskomisjoni ja rahvusvahelise kaubanduse komisjoni arvamusi (A7-0027/2011),

| A. | arvestades, et maksusüsteemi tugevdamine on arenguriikide üks peamisi ülesandeid aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et maksusüsteemi tugevdamine on arenguriikide üks peamisi ülesandeid aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks;

| B. | arvestades, et maksustamine võib olla usaldusväärne ja jätkusuutlik rahanduse edendamise vahend, kui on kehtestatud astmeline maksusüsteem, olemas on tõhus ja tulemuslik maksuhaldus, et edendada maksukohustuse järgimist, ning riigitulude kasutamine on läbipaistev ja vastutustundlik; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et maksustamine võib olla usaldusväärne ja jätkusuutlik rahanduse edendamise vahend, kui on kehtestatud astmeline maksusüsteem, olemas on tõhus ja tulemuslik maksuhaldus, et edendada maksukohustuse järgimist, ning riigitulude kasutamine on läbipaistev ja vastutustundlik;

| C. | arvestades, et arenguriikidel on maksutulude suurendamisega tõsiseid probleeme, mis on tingitud maksude kogumist mõjutavatest ebapiisavatest inim- ja finantsressurssidest, nõrgast haldussuutlikkusest, korruptsioonist, poliitilise süsteemi legitiimsuse puudulikkusest ning tulude ebaühtlasest jaotumisest ja viletsast maksuhaldusest; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et arenguriikidel on maksutulude suurendamisega tõsiseid probleeme, mis on tingitud maksude kogumist mõjutavatest ebapiisavatest inim- ja finantsressurssidest, nõrgast haldussuutlikkusest, korruptsioonist, poliitilise süsteemi legitiimsuse puudulikkusest ning tulude ebaühtlasest jaotumisest ja viletsast maksuhaldusest;

| D. | arvestades, et ebaseaduslike rahavoogude ja kapitali väljavoolu peamiste vormide hulka kuuluvad ebakorrektsed siirdehinnad, nn edasi-tagasi-bartertehingud (round-tripping), kahe tulu saamine samast allikast, suure sularahakoguse liigutamine ning läbipaistmatud ja ebasoodsad investeerimiskokkulepped ja salakaubavedu; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ebaseaduslike rahavoogude ja kapitali väljavoolu peamiste vormide hulka kuuluvad ebakorrektsed siirdehinnad, nn edasi-tagasi-bartertehingud (round-tripping), kahe tulu saamine samast allikast, suure sularahakoguse liigutamine ning läbipaistmatud ja ebasoodsad investeerimiskokkulepped ja salakaubavedu;

| E. | arvestades, et offshore-keskused ja maksuparadiisid hõlbustavad aastas 1 triljoni USA dollari ulatuses toimuvat kapitali ebaseaduslikku väljavoolu; arvestades, et kapitali ebaseadusliku väljavoolu maht on umbes kümme korda suurem kui rahaline abi, mis arenguriikidele antakse vaesuse leevendamiseks ja majandusarengu edendamiseks; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et offshore-keskused ja maksuparadiisid hõlbustavad aastas 1 triljoni USA dollari ulatuses toimuvat kapitali ebaseaduslikku väljavoolu; arvestades, et kapitali ebaseadusliku väljavoolu maht on umbes kümme korda suurem kui rahaline abi, mis arenguriikidele antakse vaesuse leevendamiseks ja majandusarengu edendamiseks;

| F. | arvestades, et maksuparadiisid, mis pakuvad salastamisreegleid, fiktiivset asukohta ja maksuvabastusi, et meelitada ligi kapitali ja tulusid, mille pealt tuleks maksta makse teistes riikides, tekitavad kahjulikku maksukonkurentsi; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et maksuparadiisid, mis pakuvad salastamisreegleid, fiktiivset asukohta ja maksuvabastusi, et meelitada ligi kapitali ja tulusid, mille pealt tuleks maksta makse teistes riikides, tekitavad kahjulikku maksukonkurentsi;

| G. | arvestades, et maksukonkurents on toonud kaasa maksukoormuse ülekandumise töötajatele ja madala sissetulekuga leibkondadele ning on vaestes riikides viinud avalike teenuste kärpimiseni kahjulikul määral; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et maksukonkurents on toonud kaasa maksukoormuse ülekandumise töötajatele ja madala sissetulekuga leibkondadele ning on vaestes riikides viinud avalike teenuste kärpimiseni kahjulikul määral;

| H. | arvestades, et arenguriikides esinevate maksupettuste tagajärjel läheb aastas kaduma maksutulu, mis on kümme korda suurem arenenud riikide antavast arenguabi summast; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et arenguriikides esinevate maksupettuste tagajärjel läheb aastas kaduma maksutulu, mis on kümme korda suurem arenenud riikide antavast arenguabi summast;

| I. | arvestades, et kodumaiste ressursside parema kaasamise võimalust mõjutavad veelgi üleilmsed tingimused, mis hõlmavad rahvusvaheliste turgude liberaliseerimist, mille käigus asendatakse tollitulud teiste kodumaiste ressurssidega; arvestades, et IMFi uuringutest ilmneb, et kui rikkad riigid on suutnud tasakaalustada põhilise sissetulekuallika – kaubandusmaksude vähenemise teistest tuluallikatest, eelkõige käibemaksust saadava tuluga, on vaeseimad riigid suutnud korvata oma kaotatud kaubandusmaksed parimal juhul 30 % ulatuses (7); |
| --- | --- |

I.

arvestades, et kodumaiste ressursside parema kaasamise võimalust mõjutavad veelgi üleilmsed tingimused, mis hõlmavad rahvusvaheliste turgude liberaliseerimist, mille käigus asendatakse tollitulud teiste kodumaiste ressurssidega; arvestades, et IMFi uuringutest ilmneb, et kui rikkad riigid on suutnud tasakaalustada põhilise sissetulekuallika – kaubandusmaksude vähenemise teistest tuluallikatest, eelkõige käibemaksust saadava tuluga, on vaeseimad riigid suutnud korvata oma kaotatud kaubandusmaksed parimal juhul 30 % ulatuses (7);

| J. | arvestades, et International Tax Compact’i (ITC) üksikasjalikust uurimusest ilmneb, et maksunduse ja arenguabi valdkonnas tuleb abi andjate tegevust paremini kooskõlastada; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et International Tax Compact’i (ITC) üksikasjalikust uurimusest ilmneb, et maksunduse ja arenguabi valdkonnas tuleb abi andjate tegevust paremini kooskõlastada;

| K. | arvestades, et mitteametliku sektori suur osakaal majanduses takistab kodumaiste ressursside kasutuselevõtmist; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et mitteametliku sektori suur osakaal majanduses takistab kodumaiste ressursside kasutuselevõtmist;

| L. | arvestades, et paljud arenguriigid on jäänud kõrvale toorainehindade buumist, kuna ei ole saanud õiglaselt osa maavarade kaevandamise õigustatud litsentsitasudest; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et paljud arenguriigid on jäänud kõrvale toorainehindade buumist, kuna ei ole saanud õiglaselt osa maavarade kaevandamise õigustatud litsentsitasudest;

| M. | arvestades, et paljud arenguriigid ei suuda koguda isegi mitte maksu miinimummäära, mida oleks vaja avalike teenuste ja selliste rahvusvaheliste kohustuste rahastamiseks nagu vaesuse vähendamine; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et paljud arenguriigid ei suuda koguda isegi mitte maksu miinimummäära, mida oleks vaja avalike teenuste ja selliste rahvusvaheliste kohustuste rahastamiseks nagu vaesuse vähendamine;

| N. | arvestades, et maksud on selline sissetulekuallikas, mis on tõenäoliselt stabiilsem ja püsivam kui abivood ning soodustab asjaomastes riikides isevastutust paremal viisil; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et maksud on selline sissetulekuallikas, mis on tõenäoliselt stabiilsem ja püsivam kui abivood ning soodustab asjaomastes riikides isevastutust paremal viisil;

| O. | arvestades, et konsolideeritud maksubaasi käsitleva aruandluse põhjal on tihti keeruline kindlaks teha maksustamisele kuuluvad äriühingud ning määrata õige maksumäär, kuna äriühingutel on keerukad struktuurid ja ei ole selge, kuidas majandustegevus nende vahel jaguneb; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et konsolideeritud maksubaasi käsitleva aruandluse põhjal on tihti keeruline kindlaks teha maksustamisele kuuluvad äriühingud ning määrata õige maksumäär, kuna äriühingutel on keerukad struktuurid ja ei ole selge, kuidas majandustegevus nende vahel jaguneb;

| P. | arvestades, et nn röövellikud laenufondid, mille asukohaks on sageli maksuparadiisid, ostavad järjest sagedamini ära arenguriikide võlad suure hinnaalandusega ning nõuavad hiljem kohtu kaudu võla maksmist algses ulatuses (sageli koos intresside ja trahvidega), see aga piirab oluliselt arenguriikide tegevusruumi, mida neile võimaldavad täiendavad maksutulud; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et nn röövellikud laenufondid, mille asukohaks on sageli maksuparadiisid, ostavad järjest sagedamini ära arenguriikide võlad suure hinnaalandusega ning nõuavad hiljem kohtu kaudu võla maksmist algses ulatuses (sageli koos intresside ja trahvidega), see aga piirab oluliselt arenguriikide tegevusruumi, mida neile võimaldavad täiendavad maksutulud;

| Q. | arvestades, et puuduvad seadused, milles oleks sätestatud nn röövellike laenufondide kasumi ülemmäär, mida need võivad teenida arenguriikidega võla mittemaksmise pärast kohut käies ning arvestades, et puuduvad reguleerivad struktuurid, millest selguks, millised on röövellikud laenufondid ning kui palju need maksid võla eest, mida enne peeti väärtusetuks; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et puuduvad seadused, milles oleks sätestatud nn röövellike laenufondide kasumi ülemmäär, mida need võivad teenida arenguriikidega võla mittemaksmise pärast kohut käies ning arvestades, et puuduvad reguleerivad struktuurid, millest selguks, millised on röövellikud laenufondid ning kui palju need maksid võla eest, mida enne peeti väärtusetuks;

| R. | arvestades, et paljudes arenguriikides on olemas mitmeid ettevõtte tulumaksu määrasid, mis ei sõltu üksnes tulust ja dividendidest, vaid ka ettevõtlussektoritest, see tähendab, et maksumäärade erinevused moonutavad vahendite sektoripõhist eraldamist; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et paljudes arenguriikides on olemas mitmeid ettevõtte tulumaksu määrasid, mis ei sõltu üksnes tulust ja dividendidest, vaid ka ettevõtlussektoritest, see tähendab, et maksumäärade erinevused moonutavad vahendite sektoripõhist eraldamist;

| S. | arvestades, et maksukohustuse järgimist tuleks määratleda kui püüdu maksta õiges kohas ja õigel ajal, kusjuures „õige” tähendab seda, et tehingute majanduslik sisu vastab tuludeklaratsioonis esitatud kohale ja vormile, |
| --- | --- |

S.

arvestades, et maksukohustuse järgimist tuleks määratleda kui püüdu maksta õiges kohas ja õigel ajal, kusjuures „õige” tähendab seda, et tehingute majanduslik sisu vastab tuludeklaratsioonis esitatud kohale ja vormile,

Maksustamise tähtsus aastatuhande arengueesmärkide saavutamise seisukohast

| 1. | nõustub komisjoni arvamusega, et tõhusad ja õiglased maksusüsteemid on olulised vaesuse vähendamise, hea valitsemistava ja riigi ülesehitamise seisukohalt; |
| --- | --- |

1.

nõustub komisjoni arvamusega, et tõhusad ja õiglased maksusüsteemid on olulised vaesuse vähendamise, hea valitsemistava ja riigi ülesehitamise seisukohalt;

| 2. | tervitab komisjoni algatust tugevdada arengu nimel heade maksuhaldustavade alast suutlikkust ja peab vajalikuks reguleerivat raamistikku, mis toetaks rahvusvahelist maksualast koostööd, läbipaistvust, avaliku ja erasektori arengut ja majanduskasvu; |
| --- | --- |

2.

tervitab komisjoni algatust tugevdada arengu nimel heade maksuhaldustavade alast suutlikkust ja peab vajalikuks reguleerivat raamistikku, mis toetaks rahvusvahelist maksualast koostööd, läbipaistvust, avaliku ja erasektori arengut ja majanduskasvu;

| 3. | rõhutab, et maksude suhe SKPsse on arenguriikides 10–20 %, samal ajal kui arenenud riikides on see 25–40 %; väljendab kahetsust selle üle, et abi andjad on seni andnud nii vähe maksundusega seotud abi; on sellega seoses rahul komisjoni ettepanekuga, milles nähakse ette tõhusamalt toetada arenguriike maksureformide teostamisel ja maksuametite tugevdamisel, kasutades sel eesmärgil Euroopa Arengufondi Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide toetamiseks, samuti arengukoostöö rahastamisvahendit ning Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahendit, ja milles nähakse ette toetada riikide järelevalveasutusi, parlamente ja valitsusväliseid jõude; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et maksude suhe SKPsse on arenguriikides 10–20 %, samal ajal kui arenenud riikides on see 25–40 %; väljendab kahetsust selle üle, et abi andjad on seni andnud nii vähe maksundusega seotud abi; on sellega seoses rahul komisjoni ettepanekuga, milles nähakse ette tõhusamalt toetada arenguriike maksureformide teostamisel ja maksuametite tugevdamisel, kasutades sel eesmärgil Euroopa Arengufondi Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide toetamiseks, samuti arengukoostöö rahastamisvahendit ning Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahendit, ja milles nähakse ette toetada riikide järelevalveasutusi, parlamente ja valitsusväliseid jõude;

| 4. | rõhutab, et senisest enam rõhku tuleks panna haldussuutlikkuse suurendamisele arenguriikides, et nad saaksid teabevahetust tõhusalt kasutada ja oma riigi õigusaktide abil tulemuslikult võidelda maksudest kõrvalehoidmisega; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et senisest enam rõhku tuleks panna haldussuutlikkuse suurendamisele arenguriikides, et nad saaksid teabevahetust tõhusalt kasutada ja oma riigi õigusaktide abil tulemuslikult võidelda maksudest kõrvalehoidmisega;

Arenguriikide raskused maksutulude suurendamisel

| 5. | peab murettekitavaks, et paljude vaeste riikide maksusüsteemile on endiselt iseloomulik väga kitsas maksubaas, eliidile maksuvabastuste võimaldamine, äriühingute maksupuhkused, mis annavad tugeva stiimuli maksudest kõrvalehoidmiseks, kuna maksustatavad äriühingud võivad sõlmida kasumi ümberpaigutamise eesmärgil ärisidemeid maksudest vabastatud äriühingutega, loodusvaradest saadavate suurte tulude selgitamata jätmine ning kapitali ebaseaduslik väljavool, mis seostub maksudest kõrvalehoidmisega; |
| --- | --- |

5.

peab murettekitavaks, et paljude vaeste riikide maksusüsteemile on endiselt iseloomulik väga kitsas maksubaas, eliidile maksuvabastuste võimaldamine, äriühingute maksupuhkused, mis annavad tugeva stiimuli maksudest kõrvalehoidmiseks, kuna maksustatavad äriühingud võivad sõlmida kasumi ümberpaigutamise eesmärgil ärisidemeid maksudest vabastatud äriühingutega, loodusvaradest saadavate suurte tulude selgitamata jätmine ning kapitali ebaseaduslik väljavool, mis seostub maksudest kõrvalehoidmisega;

| 6. | rõhutab, et maksutulu ei tule pidada välisabi alternatiiviks, vaid pigem riigitulude üheks koostisosaks, mis võimaldab antud riigi arengut; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et maksutulu ei tule pidada välisabi alternatiiviks, vaid pigem riigitulude üheks koostisosaks, mis võimaldab antud riigi arengut;

| 7. | juhib tähelepanu tõsiasjale, et tõhusad, edumeelsed ja õiglased maksusüsteemid on arenguks üliolulised, sest neil on oma osa avalike hüvede pakkumise rahastamisel, riigi ülesehitamisel ning headel valitsemistavadel, ja sellele, et vaesed riigid peavad eesmärgiks võtma välisabist sõltumise asendamise maksulise isemajandamisega ning et maksudest kõrvalehoidmine ja nende vältimine takistavad arenguga seotud eesmärkide saavutamist; |
| --- | --- |

7.

juhib tähelepanu tõsiasjale, et tõhusad, edumeelsed ja õiglased maksusüsteemid on arenguks üliolulised, sest neil on oma osa avalike hüvede pakkumise rahastamisel, riigi ülesehitamisel ning headel valitsemistavadel, ja sellele, et vaesed riigid peavad eesmärgiks võtma välisabist sõltumise asendamise maksulise isemajandamisega ning et maksudest kõrvalehoidmine ja nende vältimine takistavad arenguga seotud eesmärkide saavutamist;

| 8. | mõistab hukka asjaolu, et maksuparadiisid nõrgestavad demokraatlikku valitsemist, muudavad majanduskuritegevuse tulusamaks, õhutavad tulu taga ajama (rent-seeking) ning suurendavad maksutulude ebavõrdset jaotumist; nõuab, et Euroopa Liit seaks maksuparadiiside ja korruptsiooni vastase võitluse rahvusvaheliste finants- ja arenguinstitutsioonide tegevuses esmatähtsaks ülesandeks; |
| --- | --- |

8.

mõistab hukka asjaolu, et maksuparadiisid nõrgestavad demokraatlikku valitsemist, muudavad majanduskuritegevuse tulusamaks, õhutavad tulu taga ajama (rent-seeking) ning suurendavad maksutulude ebavõrdset jaotumist; nõuab, et Euroopa Liit seaks maksuparadiiside ja korruptsiooni vastase võitluse rahvusvaheliste finants- ja arenguinstitutsioonide tegevuses esmatähtsaks ülesandeks;

| 9. | juhib tähelepanu asjaolule, et maksudest hoidumine kujutab endast arenguriikidele tõsist finantskaotust ning võitlus maksuparadiiside ja maksudest hoidumise vastu on üks ELi peamisi ülesandeid seoses arenguriikidele tulemusliku abi andmisega riigi maksutulude kättesaamisel; tuletab meelde vajadust võtta selles küsimuses nõuetekohased meetmed Euroopa Liidu ja rahvusvahelisel tasandil, kooskõlas eelkõige G20 rühmituse võetud kohustustega; |
| --- | --- |

9.

juhib tähelepanu asjaolule, et maksudest hoidumine kujutab endast arenguriikidele tõsist finantskaotust ning võitlus maksuparadiiside ja maksudest hoidumise vastu on üks ELi peamisi ülesandeid seoses arenguriikidele tulemusliku abi andmisega riigi maksutulude kättesaamisel; tuletab meelde vajadust võtta selles küsimuses nõuetekohased meetmed Euroopa Liidu ja rahvusvahelisel tasandil, kooskõlas eelkõige G20 rühmituse võetud kohustustega;

| 10. | tuletab meelde, et kui majanduspartnerluslepingute tulemused ilmnevad alles keskpika või pika aja järel, siis tulude vähenemine on tollimaksude vähendamise vahetu tagajärg; |
| --- | --- |

10.

tuletab meelde, et kui majanduspartnerluslepingute tulemused ilmnevad alles keskpika või pika aja järel, siis tulude vähenemine on tollimaksude vähendamise vahetu tagajärg;

| 11. | rõhutab, et tuleks pöörata suuremat tähelepanu raskustele, millega arenguriigid puutuvad kokku oma siseriiklike maksutulude suurendamisel üleilmastumise kontekstis, kuna suurtele kodumaistele ja välisettevõtetele tehakse erandeid, et meelitada ligi investeeringuid; kutsub EL i üles aitama arenguriikidel töötada välja sellised maksusüsteemid, mis võimaldaksid neil saada kasu üleilmastumisest; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et tuleks pöörata suuremat tähelepanu raskustele, millega arenguriigid puutuvad kokku oma siseriiklike maksutulude suurendamisel üleilmastumise kontekstis, kuna suurtele kodumaistele ja välisettevõtetele tehakse erandeid, et meelitada ligi investeeringuid; kutsub EL i üles aitama arenguriikidel töötada välja sellised maksusüsteemid, mis võimaldaksid neil saada kasu üleilmastumisest;

| 12. | rõhutab, et kõige vaesematel riikidel on maailmas valitseva kaubanduse liberaliseerimise tingimustes raske kompenseerida kaubandusmaksude vähenemist, asendades need teiste kodumaiste ressurssidega, sest kõnealused riigid on oma kaotatud kaubandusmakse suutnud korvata parimal juhul umbes 30 % ulatuses; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et kõige vaesematel riikidel on maailmas valitseva kaubanduse liberaliseerimise tingimustes raske kompenseerida kaubandusmaksude vähenemist, asendades need teiste kodumaiste ressurssidega, sest kõnealused riigid on oma kaotatud kaubandusmakse suutnud korvata parimal juhul umbes 30 % ulatuses;

| 13. | rõhutab, et maksuparadiisid kahjustavad liikuva kapitali valdkonnas suurema konkurentsi tekitamisega arenguriikide suveräänsust kapitalist saadava maksutulu abil maksubaasi laiendamise osas, samas kui nende maksubaas on juba kitsam kui rikastel riikidel; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et maksuparadiisid kahjustavad liikuva kapitali valdkonnas suurema konkurentsi tekitamisega arenguriikide suveräänsust kapitalist saadava maksutulu abil maksubaasi laiendamise osas, samas kui nende maksubaas on juba kitsam kui rikastel riikidel;

| 14. | tuletab meelde, et teabe ebaühtlane jaotumine, mis tuleneb maksuparadiiside salastamisreeglitest, vähendab rahvusvaheliste finantsturgude tõhusust, kuna see on suurendanud riskipreemiaid ja seega nii rikaste kui ka vaeste riikide laenukulusid; |
| --- | --- |

14.

tuletab meelde, et teabe ebaühtlane jaotumine, mis tuleneb maksuparadiiside salastamisreeglitest, vähendab rahvusvaheliste finantsturgude tõhusust, kuna see on suurendanud riskipreemiaid ja seega nii rikaste kui ka vaeste riikide laenukulusid;

| 15. | on teadlik asjaolust, et arenguriikide siseriiklike tulude kasutuselevõtu kvalitatiivne ja kvantitatiivne parandamine kannab vilja pikas perspektiivis; kutsub Euroopa Liitu üles pakkuma jätkuvalt abi selle kõigis vormides nii kaua, kui arengumaad peavad seda oma arengu rahastamiseks vajalikuks; |
| --- | --- |

15.

on teadlik asjaolust, et arenguriikide siseriiklike tulude kasutuselevõtu kvalitatiivne ja kvantitatiivne parandamine kannab vilja pikas perspektiivis; kutsub Euroopa Liitu üles pakkuma jätkuvalt abi selle kõigis vormides nii kaua, kui arengumaad peavad seda oma arengu rahastamiseks vajalikuks;

Tulemuslike, tõhusate, õiglaste ja jätkusuutlike maksusüsteemide toetamine

| 16. | kordab, et hea valitsemistava ja institutsioonide tegevuse tõhusus on majandusliku heaolu kõige tähtsamad hoovad; nõuab seepärast tungivalt, et komisjon aitaks arenguriikide maksu- ja kohtuasutusi ning korruptsioonivastaseid asutusi nende püüdlustes töötada välja astmeline ja jätkusuutlik maksusüsteem, millel on lõppkokkuvõttes valitsemistava seisukohast positiivne mõju suurema õiguspärasuse ja vastutuse näol, ning aitaks võtta hea valitsemistava põhimõtet maksunduses tõsiselt arvesse riigi ja piirkondlike strateegiadokumentide kavandamisel, teostamisel ja tulemuste kontrollimisel; nõuab tungivalt, et liikmesriigid viiksid maksunduse valdkonnaga seonduvad abikohustused ellu ning võitleksid nende territooriumil paiknevate, ent arenguriikides tegutsevate äriühingute poolse altkäemaksu pakkumise vastu; soovitab komisjonil kaasata arenguriikide parlamendid eelarvemenetlusse, soodustades nii harmoonilist suhet ja menetluse suuremat läbipaistvust; |
| --- | --- |

16.

kordab, et hea valitsemistava ja institutsioonide tegevuse tõhusus on majandusliku heaolu kõige tähtsamad hoovad; nõuab seepärast tungivalt, et komisjon aitaks arenguriikide maksu- ja kohtuasutusi ning korruptsioonivastaseid asutusi nende püüdlustes töötada välja astmeline ja jätkusuutlik maksusüsteem, millel on lõppkokkuvõttes valitsemistava seisukohast positiivne mõju suurema õiguspärasuse ja vastutuse näol, ning aitaks võtta hea valitsemistava põhimõtet maksunduses tõsiselt arvesse riigi ja piirkondlike strateegiadokumentide kavandamisel, teostamisel ja tulemuste kontrollimisel; nõuab tungivalt, et liikmesriigid viiksid maksunduse valdkonnaga seonduvad abikohustused ellu ning võitleksid nende territooriumil paiknevate, ent arenguriikides tegutsevate äriühingute poolse altkäemaksu pakkumise vastu; soovitab komisjonil kaasata arenguriikide parlamendid eelarvemenetlusse, soodustades nii harmoonilist suhet ja menetluse suuremat läbipaistvust;

| 17. | juhib tähelepanu sellele, et head maksuhaldustava ei saa eksportida ega väljastpoolt peale suruda ning et iga riik otsustab ise oma maksupoliitika üle; sellega seoses kutsub komisjoni ja liikmesriikide valitsusi üles mitte seadma takistusi ja tegema koostööd kõigi riikidega, kes otsustavad pidevalt ja õiglaselt makse suurendada, mis mõjutab nende territooriumil tegutsevaid välisettevõtteid, eelkõige neid, kes tegutsevad esmaste ressursside kaevandamise valdkonnas, kuna toorained on arengumaade jaoks oluline rikkuse allikas; |
| --- | --- |

17.

juhib tähelepanu sellele, et head maksuhaldustava ei saa eksportida ega väljastpoolt peale suruda ning et iga riik otsustab ise oma maksupoliitika üle; sellega seoses kutsub komisjoni ja liikmesriikide valitsusi üles mitte seadma takistusi ja tegema koostööd kõigi riikidega, kes otsustavad pidevalt ja õiglaselt makse suurendada, mis mõjutab nende territooriumil tegutsevaid välisettevõtteid, eelkõige neid, kes tegutsevad esmaste ressursside kaevandamise valdkonnas, kuna toorained on arengumaade jaoks oluline rikkuse allikas;

| 18. | kutsub komisjoni üles lisama ELi ja kolmandate riikide vahel sõlmitavatesse kokkulepetesse klausli vastutustundliku maksuhalduse kohta ja tagama selle rakendamise järelevalve; |
| --- | --- |

18.

kutsub komisjoni üles lisama ELi ja kolmandate riikide vahel sõlmitavatesse kokkulepetesse klausli vastutustundliku maksuhalduse kohta ja tagama selle rakendamise järelevalve;

| 19. | märgib, et tollimaksudest saadava tulu vähenemine eelkõige Euroopa Liiduga sõlmitud majanduspartnerluslepingute tõttu mõjutab negatiivselt arengumaade jaoks otseselt kättesaadavate rahaliste vahendite hulka; sellega seoses ja nende kahjude hüvitamiseks palub komisjonil arengumaade riiklike maksusüsteemide parandamiseks antava abi osana ergutada arengumaid eelistama kaudsete maksude asemel progressiivseid otseseid makse, kuna eelkõige tarbimisele seatud maksud koormavad oma olemuse tõttu madala sissetulekuga elanikkonda kõige enam; |
| --- | --- |

19.

märgib, et tollimaksudest saadava tulu vähenemine eelkõige Euroopa Liiduga sõlmitud majanduspartnerluslepingute tõttu mõjutab negatiivselt arengumaade jaoks otseselt kättesaadavate rahaliste vahendite hulka; sellega seoses ja nende kahjude hüvitamiseks palub komisjonil arengumaade riiklike maksusüsteemide parandamiseks antava abi osana ergutada arengumaid eelistama kaudsete maksude asemel progressiivseid otseseid makse, kuna eelkõige tarbimisele seatud maksud koormavad oma olemuse tõttu madala sissetulekuga elanikkonda kõige enam;

| 20. | kutsub üles võtma majanduspartnerluslepingute raames süstemaatiliselt kasutusele maksureforme toetavad meetmed, andes eelkõige materiaalset (IT-süsteemid) ja korralduslikku abi (maksuametnike õigus- ja maksualane koolitus), kui arengumaa seda palub; rõhutab vajadust teha erilisi pingutusi nende Aafrika riikide toetamiseks, kellele ikka veel ei anta maksunduse valdkonnas pikaajalist abi; |
| --- | --- |

20.

kutsub üles võtma majanduspartnerluslepingute raames süstemaatiliselt kasutusele maksureforme toetavad meetmed, andes eelkõige materiaalset (IT-süsteemid) ja korralduslikku abi (maksuametnike õigus- ja maksualane koolitus), kui arengumaa seda palub; rõhutab vajadust teha erilisi pingutusi nende Aafrika riikide toetamiseks, kellele ikka veel ei anta maksunduse valdkonnas pikaajalist abi;

| 21. | kinnitab taas vajadust parandada Euroopa Liidu arengupoliitika ja kaubanduspoliitika sidusust; tuletab meelde, et kuigi kriis võib olla suurendanud toormehindade kõikumist ning seetõttu on vähenenud arengumaadele suunatud kapitalivood, on Euroopa Liit tervikuna, kaasa arvatud selle liikmesriigid, endiselt maailma suurim arenguabi andja ning ELi antud 49 miljardit eurot arenguabi moodustas 2009. aastal 56 % kogu maailma arenguabist; rõhutab, et sellega seoses peaks arengumaade jaoks olema esmatähtis võtta kasutusele tõhus maksusüsteem, et vähendada oma sõltuvust välisabist ja muudest erakorralistest välistest rahavoogudest; |
| --- | --- |

21.

kinnitab taas vajadust parandada Euroopa Liidu arengupoliitika ja kaubanduspoliitika sidusust; tuletab meelde, et kuigi kriis võib olla suurendanud toormehindade kõikumist ning seetõttu on vähenenud arengumaadele suunatud kapitalivood, on Euroopa Liit tervikuna, kaasa arvatud selle liikmesriigid, endiselt maailma suurim arenguabi andja ning ELi antud 49 miljardit eurot arenguabi moodustas 2009. aastal 56 % kogu maailma arenguabist; rõhutab, et sellega seoses peaks arengumaade jaoks olema esmatähtis võtta kasutusele tõhus maksusüsteem, et vähendada oma sõltuvust välisabist ja muudest erakorralistest välistest rahavoogudest;

| 22. | nõuab teatavate riikide suhtes ELi rahalise toetuse ja ELi turgudele juurdepääsu võimaldamise sidumist nende riikide koostöö tasemega seoses heade maksuhaldustavade põhimõtete rakendamisega; |
| --- | --- |

22.

nõuab teatavate riikide suhtes ELi rahalise toetuse ja ELi turgudele juurdepääsu võimaldamise sidumist nende riikide koostöö tasemega seoses heade maksuhaldustavade põhimõtete rakendamisega;

| 23. | väljendab heameelt maksualast koostööd käsitleva piirkondliku algatuse üle, et võimaldada arengumaadel arutada maksunduse rolli riigi ülesehitamises ja suutlikkuse suurendamises ning jagada parimaid tavasid maksuhalduses; |
| --- | --- |

23.

väljendab heameelt maksualast koostööd käsitleva piirkondliku algatuse üle, et võimaldada arengumaadel arutada maksunduse rolli riigi ülesehitamises ja suutlikkuse suurendamises ning jagada parimaid tavasid maksuhalduses;

| 24. | tuletab meelde, et peamine ülesanne, mille vaesed riigid peavad lahendama, on maksubaasi laiendamine; juhib tähelepanu sellele, et muude tegurite hulgas on kaubandusmaksude langus tinginud tarbimismaksude (käibemaks või energiamaksud) kehtestamise; on seisukohal, et isegi kui käibemaks aitab laiendada maksubaasi sellistes riikides, kus nn mitteametliku sektori osakaal majanduses on suur, kannatavad käibemaksu mittediskrimineeriva olemuse tõttu kõige enam kõige vaesemad inimesed; on veendunud, et EL peab arenguabi andmisel eelistama algatusi, mille eesmärk on suurendada maksusüsteemide tõhusust ja läbipaistvust, otsides võimalusi, kuidas arenguriigid saaksid laiendada oma maksubaasi või suurendada maksutulu vooge otsese ja kaudse maksustamise abil; |
| --- | --- |

24.

tuletab meelde, et peamine ülesanne, mille vaesed riigid peavad lahendama, on maksubaasi laiendamine; juhib tähelepanu sellele, et muude tegurite hulgas on kaubandusmaksude langus tinginud tarbimismaksude (käibemaks või energiamaksud) kehtestamise; on seisukohal, et isegi kui käibemaks aitab laiendada maksubaasi sellistes riikides, kus nn mitteametliku sektori osakaal majanduses on suur, kannatavad käibemaksu mittediskrimineeriva olemuse tõttu kõige enam kõige vaesemad inimesed; on veendunud, et EL peab arenguabi andmisel eelistama algatusi, mille eesmärk on suurendada maksusüsteemide tõhusust ja läbipaistvust, otsides võimalusi, kuidas arenguriigid saaksid laiendada oma maksubaasi või suurendada maksutulu vooge otsese ja kaudse maksustamise abil;

| 25. | tuletab meelde, et arenguriikidega toimuva kaubavahetuse laiendamise eesmärk peab olema nende riikide püsiva majanduskasvu ja arengu soodustamine; märgib, et tollimaksude kaotamine tähendab paratamatult tollitulude kaotamist ning seetõttu tuleb kaotamise üle rakendada rangemat järelevalvet ja kaotada tollimaks järk-järgult ning rakendades maksureforme, mille abil võetakse kasutusele tekkivat puudujääki kompenseerivad tulud (käibemaks, maa- ja omandimaks, ettevõtte tulumaks); |
| --- | --- |

25.

tuletab meelde, et arenguriikidega toimuva kaubavahetuse laiendamise eesmärk peab olema nende riikide püsiva majanduskasvu ja arengu soodustamine; märgib, et tollimaksude kaotamine tähendab paratamatult tollitulude kaotamist ning seetõttu tuleb kaotamise üle rakendada rangemat järelevalvet ja kaotada tollimaks järk-järgult ning rakendades maksureforme, mille abil võetakse kasutusele tekkivat puudujääki kompenseerivad tulud (käibemaks, maa- ja omandimaks, ettevõtte tulumaks);

| 26. | märgib murelikult, et Aafrika mandrilt voolas ajavahemikus 1991–2004 välja miljardeid dollareid aastas; rõhutab eelkõige, et hinnangute kohaselt moodustavad need vood 7,6 % nimetatud piirkonna SKPst aastas, mistõttu Aafrika riigid on doonorriikide netovõlausaldajad; on seisukohal, et arenguriikide pakutav ametlik arenguabi ja võlakergendus on tõhusad üksnes juhul, kui konkreetseid meetmeid võtavad üheskoos G20 riigid, OECD ja EL, tagamaks, et maksudest kõrvalehoidmine ei kahjusta arenguriikide potentsiaalset maksubaasi; ergutab seoses sellega ÜROd ja OECD jätkama Aafrika maksuhaldusfoorumiga tihedat koostööd tehes tegevust selles valdkonnas; |
| --- | --- |

26.

märgib murelikult, et Aafrika mandrilt voolas ajavahemikus 1991–2004 välja miljardeid dollareid aastas; rõhutab eelkõige, et hinnangute kohaselt moodustavad need vood 7,6 % nimetatud piirkonna SKPst aastas, mistõttu Aafrika riigid on doonorriikide netovõlausaldajad; on seisukohal, et arenguriikide pakutav ametlik arenguabi ja võlakergendus on tõhusad üksnes juhul, kui konkreetseid meetmeid võtavad üheskoos G20 riigid, OECD ja EL, tagamaks, et maksudest kõrvalehoidmine ei kahjusta arenguriikide potentsiaalset maksubaasi; ergutab seoses sellega ÜROd ja OECD jätkama Aafrika maksuhaldusfoorumiga tihedat koostööd tehes tegevust selles valdkonnas;

| 27. | rõhutab, et asjakohased vahendid muude tuluallikate leidmiseks peaksid isevastutust ja kohalikku arengut soodustades innovatsiooni, ettevõtlust ning VKEde loomist toetama ega tohiks neid takistada; |
| --- | --- |

27.

rõhutab, et asjakohased vahendid muude tuluallikate leidmiseks peaksid isevastutust ja kohalikku arengut soodustades innovatsiooni, ettevõtlust ning VKEde loomist toetama ega tohiks neid takistada;

| 28. | rõhutab, et eelkõige mitme käibemaksumääraga süsteemide halduskulud võivad arenguriikide jaoks olla liiga suured, kuna arenguriikide maksuasutustel puuduvad vajalikud finants- ja inimressursid ning seetõttu tuleks neid kulusid hoolikalt uurida; on veendunud, et sellistel juhtudel tuleks aktsiisimakse kehtestada valitud juhtudel ja vaid üksikute kaupade puhul, mille nõudlus on harilikult jäik (sigaretid, alkohol jne), kuna selliste kaupade tarbimisel on ühiskonnale negatiivne välismõju; nõuab piirangute kehtestamise korral samuti nende äriühingute kindlakstegemist ja maksustamist, kes võivad tagada maksutulu suurema laekumise (nt toorainete kaevandamisega tegelevad äriühingud); |
| --- | --- |

28.

rõhutab, et eelkõige mitme käibemaksumääraga süsteemide halduskulud võivad arenguriikide jaoks olla liiga suured, kuna arenguriikide maksuasutustel puuduvad vajalikud finants- ja inimressursid ning seetõttu tuleks neid kulusid hoolikalt uurida; on veendunud, et sellistel juhtudel tuleks aktsiisimakse kehtestada valitud juhtudel ja vaid üksikute kaupade puhul, mille nõudlus on harilikult jäik (sigaretid, alkohol jne), kuna selliste kaupade tarbimisel on ühiskonnale negatiivne välismõju; nõuab piirangute kehtestamise korral samuti nende äriühingute kindlakstegemist ja maksustamist, kes võivad tagada maksutulu suurema laekumise (nt toorainete kaevandamisega tegelevad äriühingud);

| 29. | rõhutab, et otsese maksustamise määra suurendamise oluliseks eelduseks on mitteametliku majanduse muutmine ametlikuks majanduseks ning ärikeskkonna parandamine; |
| --- | --- |

29.

rõhutab, et otsese maksustamise määra suurendamise oluliseks eelduseks on mitteametliku majanduse muutmine ametlikuks majanduseks ning ärikeskkonna parandamine;

| 30. | rõhutab, et seoses üleilmse maksukonkurentsiga saavad arenguriigid suurema osa oma maksutuludest kapitalilt ja neil on vähe võimalusi teisi makse koguda; märgib, et maksukonkurentsi vähenemise tõttu vähenenud maksutulude küsimusele tuleb leida lahendus maksubaasi laiendamisega või loobudes konkurentsist üldse, kui see on otstarbekohane ning kui välismaiste otseinvesteeringute pärast konkureerimise käigus seatakse ohtu selliseid teisi tegureid nagu hea valitsemistava, õiguskindlus ja riigistamisest hoidumine; juhib tähelepanu asjaolule, et madala sissetulekuga riikidel on vaja saavutada võime pidada rahvusvaheliste korporatsioonidega tõhusaid läbirääkimisi, et tagada riikidele korporatsioonide saadavatest tuludest õiglase osa saamine ning tuletab meelde, et kõnealustele riikidele peab jääma piisav poliitiline tegevusruum kapitalikontrolli meetmete kehtestamiseks, kuna maksutulude kogumine ja ümberjagamine on riikide suveräänsuse ja legitiimsuse põhiline kriteerium ning seetõttu hea valitsemistava eeltingimus; |
| --- | --- |

30.

rõhutab, et seoses üleilmse maksukonkurentsiga saavad arenguriigid suurema osa oma maksutuludest kapitalilt ja neil on vähe võimalusi teisi makse koguda; märgib, et maksukonkurentsi vähenemise tõttu vähenenud maksutulude küsimusele tuleb leida lahendus maksubaasi laiendamisega või loobudes konkurentsist üldse, kui see on otstarbekohane ning kui välismaiste otseinvesteeringute pärast konkureerimise käigus seatakse ohtu selliseid teisi tegureid nagu hea valitsemistava, õiguskindlus ja riigistamisest hoidumine; juhib tähelepanu asjaolule, et madala sissetulekuga riikidel on vaja saavutada võime pidada rahvusvaheliste korporatsioonidega tõhusaid läbirääkimisi, et tagada riikidele korporatsioonide saadavatest tuludest õiglase osa saamine ning tuletab meelde, et kõnealustele riikidele peab jääma piisav poliitiline tegevusruum kapitalikontrolli meetmete kehtestamiseks, kuna maksutulude kogumine ja ümberjagamine on riikide suveräänsuse ja legitiimsuse põhiline kriteerium ning seetõttu hea valitsemistava eeltingimus;

| 31. | juhib tähelepanu asjaolule, et Prantsusmaa valitsus on tellinud uurimuse maksundust edendavate poliitiliste stiimulite kohta, kuid sellest üksi ei piisa; kutsub seetõttu komisjoni üles uurima, kas abi ülekandmise eri viisid, nt laenude asemel tagastamatu abi andmine, võiksid aidata piirata või kompenseerida abi andmise võimalikku negatiivset mõju tulude suurenemisele ning uurima, kas eelarvetoetus ja sellega seotud edusammud läbipaistvuse suurendamise ja avaliku sektori kulutuste tõhusa haldamise valdkonnas aitavad pikas perspektiivis suurendada kodanike valmidust maksta makse; |
| --- | --- |

31.

juhib tähelepanu asjaolule, et Prantsusmaa valitsus on tellinud uurimuse maksundust edendavate poliitiliste stiimulite kohta, kuid sellest üksi ei piisa; kutsub seetõttu komisjoni üles uurima, kas abi ülekandmise eri viisid, nt laenude asemel tagastamatu abi andmine, võiksid aidata piirata või kompenseerida abi andmise võimalikku negatiivset mõju tulude suurenemisele ning uurima, kas eelarvetoetus ja sellega seotud edusammud läbipaistvuse suurendamise ja avaliku sektori kulutuste tõhusa haldamise valdkonnas aitavad pikas perspektiivis suurendada kodanike valmidust maksta makse;

| 32. | märgib, et on pööratud liiga vähe tähelepanu sellele, kuidas valitsused saaksid kasutada oma maksupoliitikat, et vähendada ebavõrdsust sissetulekute ja heaolu jaotumises, vähendades soolisi erinevusi maksukohustuste järgimise valdkonnas; |
| --- | --- |

32.

märgib, et on pööratud liiga vähe tähelepanu sellele, kuidas valitsused saaksid kasutada oma maksupoliitikat, et vähendada ebavõrdsust sissetulekute ja heaolu jaotumises, vähendades soolisi erinevusi maksukohustuste järgimise valdkonnas;

| 33. | kutsub üles keskenduma arenguriikide maksusüsteemide puhul neutraalsuse, võrdsuse ja lihtsuse põhimõtetele, mis tuleks saavutada järgmiselt:






  a) | maks, mis ei võta mitte suurema osa vaeste inimeste sissetulekust, vaid maksumaksjate sissetulekust või jõukusest sedamööda, kuidas need kasvavad; |
| --- | --- | --- |

33.

kutsub üles keskenduma arenguriikide maksusüsteemide puhul neutraalsuse, võrdsuse ja lihtsuse põhimõtetele, mis tuleks saavutada järgmiselt:

a)

maks, mis ei võta mitte suurema osa vaeste inimeste sissetulekust, vaid maksumaksjate sissetulekust või jõukusest sedamööda, kuidas need kasvavad;

| b) | maks, mis ei oleks diskrimineeriv ei soo, seksuaalse sättumuse, leibkonna tüübi, kodakondsuse ega perekonnaseisu alusel; |
| --- | --- |

b)

maks, mis ei oleks diskrimineeriv ei soo, seksuaalse sättumuse, leibkonna tüübi, kodakondsuse ega perekonnaseisu alusel;

| c) | selge, lihtne ja läbipaistev maksusüsteem, mille puhul oleks välistatud maksuseaduste ebasoovitav tõlgendamine, et saada sotsiaalkulutuste vähendamise hinnaga suures ulatuses maksusoodustusi; |
| --- | --- |

c)

selge, lihtne ja läbipaistev maksusüsteem, mille puhul oleks välistatud maksuseaduste ebasoovitav tõlgendamine, et saada sotsiaalkulutuste vähendamise hinnaga suures ulatuses maksusoodustusi;

| d) | maksustamise seisukohast mis tahes sissetulekuallika tõeliste tulude ja kulude võrdväärne kohtlemine, mis tähendab seda, et tulud kuuluvad maksustamisele ja kulud mahaarvamisele; |
| --- | --- |

d)

maksustamise seisukohast mis tahes sissetulekuallika tõeliste tulude ja kulude võrdväärne kohtlemine, mis tähendab seda, et tulud kuuluvad maksustamisele ja kulud mahaarvamisele;

| e) | maksustamise tase, mis on otseselt seotud majandusarengu eri astmetega; |
| --- | --- |

e)

maksustamise tase, mis on otseselt seotud majandusarengu eri astmetega;

| f) | mitmete ettevõtte tulumaksu määrade ühendamine, arvutades tulumaksu määra pigem ettevõtete käibe kui ettevõtlussektorite alusel; |
| --- | --- |

f)

mitmete ettevõtte tulumaksu määrade ühendamine, arvutades tulumaksu määra pigem ettevõtete käibe kui ettevõtlussektorite alusel;

| 34. | on seisukohal, et OECD peab koostama uued siirdehindade suunised, mis on hädavajalikud, et takistada teatavaid rahvusvahelisi ettevõtteid viimast oma kasumit riikidesse, kus maksutingimused on soodsamad, ning tagada, et need ettevõtted maksaksid makse nendes riikides, sealhulgas arenguriikides, kus nad tegelikult kasumi teenisid; |
| --- | --- |

34.

on seisukohal, et OECD peab koostama uued siirdehindade suunised, mis on hädavajalikud, et takistada teatavaid rahvusvahelisi ettevõtteid viimast oma kasumit riikidesse, kus maksutingimused on soodsamad, ning tagada, et need ettevõtted maksaksid makse nendes riikides, sealhulgas arenguriikides, kus nad tegelikult kasumi teenisid;

| 35. | on seisukohal, et tuleb töötada välja madala ja keskmise sissetulekuga inimeste jaoks madala maksumääraga maksusüsteem, mis põhineb ulatuslikumal maksubaasil ja mille puhul on välistatud suvalised maksuvabastused ja -soodustused, eelkõige kaevandustööstusele ettenähtud maksuvabastused ja -soodustused; rõhutab, et vajatakse riiklikke investeeringuid projektidesse, millel on positiivne majanduslik, sotsiaalne ja keskkonnamõju kohalikul tasandil, vältides samas maksudumpingu võimaluse teket; |
| --- | --- |

35.

on seisukohal, et tuleb töötada välja madala ja keskmise sissetulekuga inimeste jaoks madala maksumääraga maksusüsteem, mis põhineb ulatuslikumal maksubaasil ja mille puhul on välistatud suvalised maksuvabastused ja -soodustused, eelkõige kaevandustööstusele ettenähtud maksuvabastused ja -soodustused; rõhutab, et vajatakse riiklikke investeeringuid projektidesse, millel on positiivne majanduslik, sotsiaalne ja keskkonnamõju kohalikul tasandil, vältides samas maksudumpingu võimaluse teket;

Töö läbipaistva, koostööl põhineva ja õiglase rahvusvahelise maksukeskkonna nimel

Vale hinnakujundus kauplemisel

| 36. | rõhutab, et vale hinnaga kauplemine on raha ebaseadusliku väljavoolu üks peamisi käigushoidjaid; peab vajalikuks, et komisjon aitaks kaasa arenguriikide avaliku sektori ekspertteadmiste paranemisele selles valdkonnas ning töötaks välja konkreetsed ettepanekud, mis aitaksid G20 riikidel, OECD-l, ÜRO-l ja WTO-l kaaluda ulatuslikumat näitajate ja meetodite kogumit vale hinnaga kauplemise vastu võitlemiseks, muu hulgas USA nn võrreldava kasumi meetodeid, mis on andnud häid tulemusi ebaõigete hindadega tehingute kindlakstegemisel; |
| --- | --- |

36.

rõhutab, et vale hinnaga kauplemine on raha ebaseadusliku väljavoolu üks peamisi käigushoidjaid; peab vajalikuks, et komisjon aitaks kaasa arenguriikide avaliku sektori ekspertteadmiste paranemisele selles valdkonnas ning töötaks välja konkreetsed ettepanekud, mis aitaksid G20 riikidel, OECD-l, ÜRO-l ja WTO-l kaaluda ulatuslikumat näitajate ja meetodite kogumit vale hinnaga kauplemise vastu võitlemiseks, muu hulgas USA nn võrreldava kasumi meetodeid, mis on andnud häid tulemusi ebaõigete hindadega tehingute kindlakstegemisel;

| 37. | nõuab meetmete võtmist siirdehinna ebaseadusliku manipuleerimise vastu ning kõigi selliste maksuseaduste läbivaatamist, mis ei piirdu võrreldavate tulude meetodiga, juhul kui on olemas paremad võimalused ebakorrektsete siirdehindadega tegelemiseks; rõhutab, et EL, G20 ja WTO peaksid üldiselt koondama oma jõupingutused vastastikuse sõltumatuse põhimõttele toetuvate lähenemisviiside kasutamisele ning tunnistama, et maksualaste tehingute suhtes peavad kehtima samad tingimused nagu iseseisvate ettevõtete vahel tehtavate tehingutele; |
| --- | --- |

37.

nõuab meetmete võtmist siirdehinna ebaseadusliku manipuleerimise vastu ning kõigi selliste maksuseaduste läbivaatamist, mis ei piirdu võrreldavate tulude meetodiga, juhul kui on olemas paremad võimalused ebakorrektsete siirdehindadega tegelemiseks; rõhutab, et EL, G20 ja WTO peaksid üldiselt koondama oma jõupingutused vastastikuse sõltumatuse põhimõttele toetuvate lähenemisviiside kasutamisele ning tunnistama, et maksualaste tehingute suhtes peavad kehtima samad tingimused nagu iseseisvate ettevõtete vahel tehtavate tehingutele;

| 38. | nõuab tungivalt, et EL kaitseks G20 riikide rühmas ja OECDs automaatse teabevahetuse põhimõtet maksuküsimusi käsitleva teabe puhul kooskõlas ELi hoiuste intresside maksustamise direktiiviga, kuna see on üks moodus, kuidas piirata ebaseaduslike rahavoogude hoidmist pangasaladusega kaitstud jurisdiktsioonides; |
| --- | --- |

38.

nõuab tungivalt, et EL kaitseks G20 riikide rühmas ja OECDs automaatse teabevahetuse põhimõtet maksuküsimusi käsitleva teabe puhul kooskõlas ELi hoiuste intresside maksustamise direktiiviga, kuna see on üks moodus, kuidas piirata ebaseaduslike rahavoogude hoidmist pangasaladusega kaitstud jurisdiktsioonides;

| 39. | nõuab finantstehingutele maksu kehtestamist, kuna sellest saadav tulu parandaks turu toimimist, vähendades spekuleerimist ja aidates rahastada selliseid ülemaailmse tähtsusega avalikke hüvesid nagu areng ja kliimamuutuse vastane võitlus, ning vähendada avaliku sektori eelarvepuudujääki; palub komisjonil koostada kiiresti teostatavusuuring, milles arvestatakse ülemaailmselt võrdseid võimalusi ja esitatakse konkreetsed õigusakti ettepanekud; |
| --- | --- |

39.

nõuab finantstehingutele maksu kehtestamist, kuna sellest saadav tulu parandaks turu toimimist, vähendades spekuleerimist ja aidates rahastada selliseid ülemaailmse tähtsusega avalikke hüvesid nagu areng ja kliimamuutuse vastane võitlus, ning vähendada avaliku sektori eelarvepuudujääki; palub komisjonil koostada kiiresti teostatavusuuring, milles arvestatakse ülemaailmselt võrdseid võimalusi ja esitatakse konkreetsed õigusakti ettepanekud;

| 40. | teeb ettepaneku Cotonou lepingusse selle läbivaatamise raames lisada heade maksuhaldustavadega seotud erisäte; |
| --- | --- |

40.

teeb ettepaneku Cotonou lepingusse selle läbivaatamise raames lisada heade maksuhaldustavadega seotud erisäte;

| 41. | palub ELi liikmesriikidel oma kahepoolsete abiprogrammide raames võtta sarnaseid meetmeid; |
| --- | --- |

41.

palub ELi liikmesriikidel oma kahepoolsete abiprogrammide raames võtta sarnaseid meetmeid;

Kaevandamine

| 42. | nõuab uute algatuste väljatöötamist, millega suurendada loodusvarade väljarentimise läbipaistvust, rakendades muu hulgas OECD altkäemaksuvastast konventsiooni ja mäetööstuse läbipaistvust käsitlevat algatust; peab kiiduväärseks Kongo konfliktimineraalide seaduse ja finantssektori reguleerimise reformi seaduseelnõu vastuvõtmist ning palub komisjonil esitada samalaadne seadusandlik algatus, mis ei vähendaks valitsuste vastutust arenguriikides ega koormaks ettevõtteid liigse halduskoormusega, kuna arenguriikide sidusrühmad on seda juba kritiseerinud ning sel võib olla soovitust vastupidine mõju; |
| --- | --- |

42.

nõuab uute algatuste väljatöötamist, millega suurendada loodusvarade väljarentimise läbipaistvust, rakendades muu hulgas OECD altkäemaksuvastast konventsiooni ja mäetööstuse läbipaistvust käsitlevat algatust; peab kiiduväärseks Kongo konfliktimineraalide seaduse ja finantssektori reguleerimise reformi seaduseelnõu vastuvõtmist ning palub komisjonil esitada samalaadne seadusandlik algatus, mis ei vähendaks valitsuste vastutust arenguriikides ega koormaks ettevõtteid liigse halduskoormusega, kuna arenguriikide sidusrühmad on seda juba kritiseerinud ning sel võib olla soovitust vastupidine mõju;

| 43. | toonitab, et loodusvarade kaevandamist tuleks jätkata selleks, et aidata konkreetsel riigil saavutada oma ulatuslikumad sotsiaalsed ja majanduslikud eesmärgid, mis arenguriikide valitsuste jaoks tähendab seda, et töötatakse välja kavand, soovi korral rahvusvaheliste sidusrühmade ja ekspertteadmiste abil, mis käsitleb loodusvarade sektori kohta riigi majanduses tulevikus; on arvamusel, et mõne riigi jaoks oleks parim lahendus, kui loodusvarasid hoitakse tuleviku tarvis, samas kui teiste riikide jaoks võib olla parim lahendus see, kui loodusvarade kaevandamine leiab aset kiiresti, et pakkuda vahepealset võimalust kasvatada siseriiklikke tulusid, et leida tuluallikaid majanduskasvu tagamiseks ja inimeste pakiliste vajaduste rahuldamiseks vajalike investeeringute toetamiseks; |
| --- | --- |

43.

toonitab, et loodusvarade kaevandamist tuleks jätkata selleks, et aidata konkreetsel riigil saavutada oma ulatuslikumad sotsiaalsed ja majanduslikud eesmärgid, mis arenguriikide valitsuste jaoks tähendab seda, et töötatakse välja kavand, soovi korral rahvusvaheliste sidusrühmade ja ekspertteadmiste abil, mis käsitleb loodusvarade sektori kohta riigi majanduses tulevikus; on arvamusel, et mõne riigi jaoks oleks parim lahendus, kui loodusvarasid hoitakse tuleviku tarvis, samas kui teiste riikide jaoks võib olla parim lahendus see, kui loodusvarade kaevandamine leiab aset kiiresti, et pakkuda vahepealset võimalust kasvatada siseriiklikke tulusid, et leida tuluallikaid majanduskasvu tagamiseks ja inimeste pakiliste vajaduste rahuldamiseks vajalike investeeringute toetamiseks;

| 44. | juhib tähelepanu asjaolule, et arenguriigid peaksid olema võrdväärsed partnerid loodusvarade kaevandamise valdkonnas uute algatuste üle läbirääkimiste pidamisel ja nende vastuvõtmisel; rõhutab, et selle valdkonna uued kokkulepped peaksid toimuma üldiste rahvusvaheliste standardite alusel, et vältida teise eeskirjade kogumi tekkimist, millel oleks valitsuste, maksuametite ja rahvusvaheliste ettevõtete seisukohast vastupidine mõju; |
| --- | --- |

44.

juhib tähelepanu asjaolule, et arenguriigid peaksid olema võrdväärsed partnerid loodusvarade kaevandamise valdkonnas uute algatuste üle läbirääkimiste pidamisel ja nende vastuvõtmisel; rõhutab, et selle valdkonna uued kokkulepped peaksid toimuma üldiste rahvusvaheliste standardite alusel, et vältida teise eeskirjade kogumi tekkimist, millel oleks valitsuste, maksuametite ja rahvusvaheliste ettevõtete seisukohast vastupidine mõju;

| 45. | rõhutab, et komisjoni ja valitsusväliste läbipaistvuse algatuste ettepanekud mäetööstuse kohta, nt loodusvarade harta, nn ekvaatori põhimõtted ning investoritele ja ettevõtetele mõeldud suunised kriitilise ressursi kohta soosivad tegelikult ettevõtteid; ettepanekutega tagatakse õiguskindlus ja jätkusuutlikud pikaaegsed partnerlused ning need pakuvad kindlust renatsionaliseerimise, läbirääkimiste uuesti alustamise või väljasaatmise korral; märgib, et tegeleda tuleb ka muude probleemidega, näiteks sellega, et ettevõtted peavad avalikustama tundliku äriteabe, mis asetab nad ebasoodsasse konkurentsiolukorda, või sellega, et mõned valitsustega sõlmitavad kokkulepped põhinevad salastatud teabel; |
| --- | --- |

45.

rõhutab, et komisjoni ja valitsusväliste läbipaistvuse algatuste ettepanekud mäetööstuse kohta, nt loodusvarade harta, nn ekvaatori põhimõtted ning investoritele ja ettevõtetele mõeldud suunised kriitilise ressursi kohta soosivad tegelikult ettevõtteid; ettepanekutega tagatakse õiguskindlus ja jätkusuutlikud pikaaegsed partnerlused ning need pakuvad kindlust renatsionaliseerimise, läbirääkimiste uuesti alustamise või väljasaatmise korral; märgib, et tegeleda tuleb ka muude probleemidega, näiteks sellega, et ettevõtted peavad avalikustama tundliku äriteabe, mis asetab nad ebasoodsasse konkurentsiolukorda, või sellega, et mõned valitsustega sõlmitavad kokkulepped põhinevad salastatud teabel;

| 46. | märgib, et loodusvarade väljarentimist tuleb alati käsitleda kui vahepealset võimalust kasvatada siseriiklikke tulusid; juhib tähelepanu sellele, et loodusvarade maksustamisel tehtavad edusammud kasvatavad selliseid otseseid makse nagu ettevõtte tulumaks ja selliseid maksuväliseid tulusid nagu litsentsitasud; |
| --- | --- |

46.

märgib, et loodusvarade väljarentimist tuleb alati käsitleda kui vahepealset võimalust kasvatada siseriiklikke tulusid; juhib tähelepanu sellele, et loodusvarade maksustamisel tehtavad edusammud kasvatavad selliseid otseseid makse nagu ettevõtte tulumaks ja selliseid maksuväliseid tulusid nagu litsentsitasud;

| 47. | juhib tähelepanu sellele, et paljudel rantjee-riikidel, kes saavad tulu oma rikkalike loodusvarade, peamiselt nafta ja mineraalide väljarentimisest, ei ole erilisi stiimuleid olla vastutav, vastutustundlik, või tõhus; kordab, et tugevad institutsionaalse ja demokraatliku kontrolli mehhanismid on majanduskuritegevusega võitlemisel äärmiselt olulised; kutsub eelkõige komisjoni üles suurendama arenguabi, et aidata sõnastada rahvusvaheliste ettevõtete ja arenguriikide vahel loodusvarade kaevandamist käsitlevaid lepinguid; |
| --- | --- |

47.

juhib tähelepanu sellele, et paljudel rantjee-riikidel, kes saavad tulu oma rikkalike loodusvarade, peamiselt nafta ja mineraalide väljarentimisest, ei ole erilisi stiimuleid olla vastutav, vastutustundlik, või tõhus; kordab, et tugevad institutsionaalse ja demokraatliku kontrolli mehhanismid on majanduskuritegevusega võitlemisel äärmiselt olulised; kutsub eelkõige komisjoni üles suurendama arenguabi, et aidata sõnastada rahvusvaheliste ettevõtete ja arenguriikide vahel loodusvarade kaevandamist käsitlevaid lepinguid;

| 48. | palub, et komisjon ja nõukogu osaleksid aktiivsemalt mäetööstuse läbipaistvust käsitlevas algatuses, eraldades rahalisi vahendeid ning osaledes selle juhtorgani töös; |
| --- | --- |

48.

palub, et komisjon ja nõukogu osaleksid aktiivsemalt mäetööstuse läbipaistvust käsitlevas algatuses, eraldades rahalisi vahendeid ning osaledes selle juhtorgani töös;

| 49. | tuletab meelde, et finantsaruandluse kvaliteet on ülimalt tähtis selleks, et tulemuslikult võidelda maksudest kõrvalehoidmise vastu; on seisukohal, et riikide kaupa liigendatud aruandlus on mäetööstuse jaoks äärmiselt oluline, kuid tuletab meelde, et sellest saavad võrdväärselt kasu kõikide majandusharude investorid, mis aitab niiviisi kaasa hea valitsemistava levikule maailmas; seepärast palub komisjonil soodustada seda, et Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu rahvusvahelisse finantsaruandlusstandardisse lisataks nõue, et kõik rahvusvahelised ettevõtted annaksid oma tuludest ja tasutud maksudest aru riikide kaupa – iga riigi kohta eraldi; tuletab meelde, et selline nõue on kooskõlas vajadusega suurendada rahvusvaheliste ettevõtete sotsiaalset vastutustunnet; kutsub komisjoni üles võtma riikide kaupa liigendatud aruandlust arvesse raamatupidamisdirektiivide reformimisel; |
| --- | --- |

49.

tuletab meelde, et finantsaruandluse kvaliteet on ülimalt tähtis selleks, et tulemuslikult võidelda maksudest kõrvalehoidmise vastu; on seisukohal, et riikide kaupa liigendatud aruandlus on mäetööstuse jaoks äärmiselt oluline, kuid tuletab meelde, et sellest saavad võrdväärselt kasu kõikide majandusharude investorid, mis aitab niiviisi kaasa hea valitsemistava levikule maailmas; seepärast palub komisjonil soodustada seda, et Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu rahvusvahelisse finantsaruandlusstandardisse lisataks nõue, et kõik rahvusvahelised ettevõtted annaksid oma tuludest ja tasutud maksudest aru riikide kaupa – iga riigi kohta eraldi; tuletab meelde, et selline nõue on kooskõlas vajadusega suurendada rahvusvaheliste ettevõtete sotsiaalset vastutustunnet; kutsub komisjoni üles võtma riikide kaupa liigendatud aruandlust arvesse raamatupidamisdirektiivide reformimisel;

| 50. | nõuab, et piiriüleste ettevõtete jaoks kehtestataks kohustus koostada finantsaruandeid iga riigi kohta, sealhulgas kasum enne ja pärast maksude mahaarvamist, et suurendada läbipaistvust ja maksuametite juurdepääsu asjakohasele teabele; on seisukohal, et kõigi sektorite ja kõigi ettevõtete ühtse hõlmamise tagamiseks peaks EL kehtestama kõnealuse põhimõtte eelseisva läbipaistvusdirektiivi ja ELi raamatupidamisdirektiivide läbivaatamise raames ning samuti peaks komisjon avaldama rahvusvahelisel tasandil survet Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogule (IASB), et see töötaks kiiresti välja vastava üldstandardi; kutsub veel kord komisjoni üles parlamendile järgmise kuue kuu jooksul aru andma avaliku arutelu tulemustest ja läbirääkimiste käigust IASBiga; |
| --- | --- |

50.

nõuab, et piiriüleste ettevõtete jaoks kehtestataks kohustus koostada finantsaruandeid iga riigi kohta, sealhulgas kasum enne ja pärast maksude mahaarvamist, et suurendada läbipaistvust ja maksuametite juurdepääsu asjakohasele teabele; on seisukohal, et kõigi sektorite ja kõigi ettevõtete ühtse hõlmamise tagamiseks peaks EL kehtestama kõnealuse põhimõtte eelseisva läbipaistvusdirektiivi ja ELi raamatupidamisdirektiivide läbivaatamise raames ning samuti peaks komisjon avaldama rahvusvahelisel tasandil survet Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogule (IASB), et see töötaks kiiresti välja vastava üldstandardi; kutsub veel kord komisjoni üles parlamendile järgmise kuue kuu jooksul aru andma avaliku arutelu tulemustest ja läbirääkimiste käigust IASBiga;

| 51. | rõhutab riikide kaupa liigendatud aruandluse tähtsust ning nõuab, et intensiivistataks selles küsimuses peetavaid läbirääkimisi:






  a) | valitsused ja rahvusvahelised ühendused (sh G20 ja ÜRO) peaksid toetama riikide kaupa liigendatud finantsaruandluse standardi rakendamist ning taotlema ametlikult, et Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu võtaks selle vastu; |
| --- | --- | --- |

51.

rõhutab riikide kaupa liigendatud aruandluse tähtsust ning nõuab, et intensiivistataks selles küsimuses peetavaid läbirääkimisi:

a)

valitsused ja rahvusvahelised ühendused (sh G20 ja ÜRO) peaksid toetama riikide kaupa liigendatud finantsaruandluse standardi rakendamist ning taotlema ametlikult, et Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu võtaks selle vastu;

| b) | OECD peaks jätkama oma teostatavusuuringut riikide kaupa liigendatud aruandluse kohta ning esitama 2011. aastal vastavasisulise aruande nii G20 kui ka ÜRO-le; |
| --- | --- |

b)

OECD peaks jätkama oma teostatavusuuringut riikide kaupa liigendatud aruandluse kohta ning esitama 2011. aastal vastavasisulise aruande nii G20 kui ka ÜRO-le;

| c) | Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu peaks vastu võtma uue standardi, mis hõlmab riikide kaupa liigendatud aruandlust; |
| --- | --- |

c)

Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu peaks vastu võtma uue standardi, mis hõlmab riikide kaupa liigendatud aruandlust;

| d) | kodanikuühiskond ja meedia peaks tulevikus kasutama riikide kaupa liigendatud aruandluse raames avalikustatud teavet, et nõuda valitsustelt ja rahvusvahelistelt ettevõtetelt aruandluskohustusest kinnipidamist; |
| --- | --- |

d)

kodanikuühiskond ja meedia peaks tulevikus kasutama riikide kaupa liigendatud aruandluse raames avalikustatud teavet, et nõuda valitsustelt ja rahvusvahelistelt ettevõtetelt aruandluskohustusest kinnipidamist;

Abi andjate tegevuse parem kooskõlastamine

| 52. | võtab teadmiseks International Tax Compact'i (ITC) üksikasjaliku uurimuse tulemused, mille kohaselt abi andjate tegevust maksunduse ja arengu valdkonnas on vaja paremini kooskõlastada; ergutab komisjoni tegema sellekohaseid algatusi ning suurendama toetust mitmepoolsetele ja piirkondlikele algatustele, nagu näiteks Aafrika maksuhaldusfoorum ja Ameerika maksuametite keskus; |
| --- | --- |

52.

võtab teadmiseks International Tax Compact'i (ITC) üksikasjaliku uurimuse tulemused, mille kohaselt abi andjate tegevust maksunduse ja arengu valdkonnas on vaja paremini kooskõlastada; ergutab komisjoni tegema sellekohaseid algatusi ning suurendama toetust mitmepoolsetele ja piirkondlikele algatustele, nagu näiteks Aafrika maksuhaldusfoorum ja Ameerika maksuametite keskus;

Maksuparadiiside vastase võitluse parem rahvusvaheline koordineerimine

| 53. | rõhutab, et tavapärase ametliku arenguabiga ei suudeta üleilmset vaesust kaotada, kui G20 riikide rühm, OECD ja EL ei võta ulatuslikke meetmeid maksuparadiiside ja kahjulike maksustruktuuride ohjeldamiseks; |
| --- | --- |

53.

rõhutab, et tavapärase ametliku arenguabiga ei suudeta üleilmset vaesust kaotada, kui G20 riikide rühm, OECD ja EL ei võta ulatuslikke meetmeid maksuparadiiside ja kahjulike maksustruktuuride ohjeldamiseks;

| 54. | märgib, et alates 2. aprillil 2009 toimunud G20 tippkohtumisest on offshore-finantskeskused kohustunud järgima OECD standardeid läbipaistvuse ja teabevahetuse kohta; märgib aga, et maksuparadiiside kahjulikud struktuurid on veel ülekaalus; nõuab veel kord, et väljaspool OECD raamistikku tegutsetaks aktiivsemalt, et võidelda maksuparadiiside vastu, arvestades nende mitmesuguseid puudusi; väljendab sellega seoses uuesti muret selle pärast, et OECD rahvusvahelised standardid nõuavad taotluse korral teabe vahetamist, ent hoiuste intresside maksustamise direktiivis ei ole automaatset teabevahetust ette nähtud; samuti kritiseerib asjaolu, et OECD kustutab valitsused oma mustast nimekirjast juba siis, kui need üksnes lubavad järgida teabevahetuse põhimõtteid, ilma et oleks tagatud kõnealuste põhimõtete tegelik järgimine; on samuti seisukohal, et nõue, mille kohaselt tuleb mustast nimekirjast kõrvaldamiseks sõlmida kokkulepped 12 muu riigiga, on meelevaldne, kuna see ei tugine mitte mingisugustele kvalitatiivsetele näitajatele, mis võimaldaksid heade haldustavade kohaldamist objektiivselt hinnata; |
| --- | --- |

54.

märgib, et alates 2. aprillil 2009 toimunud G20 tippkohtumisest on offshore-finantskeskused kohustunud järgima OECD standardeid läbipaistvuse ja teabevahetuse kohta; märgib aga, et maksuparadiiside kahjulikud struktuurid on veel ülekaalus; nõuab veel kord, et väljaspool OECD raamistikku tegutsetaks aktiivsemalt, et võidelda maksuparadiiside vastu, arvestades nende mitmesuguseid puudusi; väljendab sellega seoses uuesti muret selle pärast, et OECD rahvusvahelised standardid nõuavad taotluse korral teabe vahetamist, ent hoiuste intresside maksustamise direktiivis ei ole automaatset teabevahetust ette nähtud; samuti kritiseerib asjaolu, et OECD kustutab valitsused oma mustast nimekirjast juba siis, kui need üksnes lubavad järgida teabevahetuse põhimõtteid, ilma et oleks tagatud kõnealuste põhimõtete tegelik järgimine; on samuti seisukohal, et nõue, mille kohaselt tuleb mustast nimekirjast kõrvaldamiseks sõlmida kokkulepped 12 muu riigiga, on meelevaldne, kuna see ei tugine mitte mingisugustele kvalitatiivsetele näitajatele, mis võimaldaksid heade haldustavade kohaldamist objektiivselt hinnata;

| 55. | rõhutab, et arenguriikidest läheb igal aastal kaduma 800 miljardit eurot maksuparadiisidesse ja ebaseaduslike rahavoogudena; märgib, et finantsprotsesside suurem läbipaistvus võib olla oluline samm vaesuse leevendamise ja olulise jõukuse tekke suunas; |
| --- | --- |

55.

rõhutab, et arenguriikidest läheb igal aastal kaduma 800 miljardit eurot maksuparadiisidesse ja ebaseaduslike rahavoogudena; märgib, et finantsprotsesside suurem läbipaistvus võib olla oluline samm vaesuse leevendamise ja olulise jõukuse tekke suunas;

| 56. | on seisukohal, et automaatne teabevahetus peaks aset leidma igas olukorras; pooldab sellega seoses komisjoni ettepanekut halduskoostöö kohta maksuvaldkonnas, et laiendada liikmesriikidevahelist koostööd nii, et see hõlmaks kõiki maksuliike, kaotada pangasaladus ja näha üldise reeglina ette automaatne teabevahetus; |
| --- | --- |

56.

on seisukohal, et automaatne teabevahetus peaks aset leidma igas olukorras; pooldab sellega seoses komisjoni ettepanekut halduskoostöö kohta maksuvaldkonnas, et laiendada liikmesriikidevahelist koostööd nii, et see hõlmaks kõiki maksuliike, kaotada pangasaladus ja näha üldise reeglina ette automaatne teabevahetus;

| 57. | väljendab heameelt asjaolu üle, et mõned liikmesriigid on kirjutanud alla Euroopa Nõukogu ja OECD konventsioonile vastastikuse haldusabi kohta maksuküsimustes ning nõuab tungivalt, et need 17 liikmesriiki, kes ei ole seda veel teinud, ühineksid konventsiooniga; |
| --- | --- |

57.

väljendab heameelt asjaolu üle, et mõned liikmesriigid on kirjutanud alla Euroopa Nõukogu ja OECD konventsioonile vastastikuse haldusabi kohta maksuküsimustes ning nõuab tungivalt, et need 17 liikmesriiki, kes ei ole seda veel teinud, ühineksid konventsiooniga;

| 58. | kutsub ELi üles tõhustama oma tegevust ja võtma konkreetsed meetmed – näiteks sanktsioonid – maksudest kõrvalehoidmise ja ebaseadusliku kapitali väljavoolu vastu; kutsub nõukogu üles uurima võimalust võtta kasutusele maksualase teabe automaatse vahetamise mitmepoolne mehhanism, tehes tihedat koostööd ÜRO maksuasjade rahvusvahelise koostöö ekspertkomiteega; |
| --- | --- |

58.

kutsub ELi üles tõhustama oma tegevust ja võtma konkreetsed meetmed – näiteks sanktsioonid – maksudest kõrvalehoidmise ja ebaseadusliku kapitali väljavoolu vastu; kutsub nõukogu üles uurima võimalust võtta kasutusele maksualase teabe automaatse vahetamise mitmepoolne mehhanism, tehes tihedat koostööd ÜRO maksuasjade rahvusvahelise koostöö ekspertkomiteega;

| 59. | kutsub komisjoni üles heaks kiitma karmimaid kriteeriume maksuparadiiside tuvastamiseks ja asuma ette valmistama rahvusvaheliselt siduvat mitmepoolset automaatse maksualase teabevahetuse lepingut, muu hulgas trustide ja sihtasutuste jaoks, ning kavandama ka vastumeetmeid nõuete täitmatajätmise korral; kutsub komisjoni üles toetama arengumaid nende võitluses vahendite ebaseadusliku väljavoolu ja kapitali väljavoolu vastu, kuna neid peetakse peamiseks takistuseks siseriikliku tulu kasutuselevõtmisele arengu eesmärgil; juhib komisjoni tähelepanu eelkõige Euroopa Parlamendi 24. aprilli 2009. aasta seisukohale ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2003/48/EÜ hoiuste intresside maksustamise kohta (8) ning maksuparadiiside vastu võitlemiseks soovitatud meetmetele; |
| --- | --- |

59.

kutsub komisjoni üles heaks kiitma karmimaid kriteeriume maksuparadiiside tuvastamiseks ja asuma ette valmistama rahvusvaheliselt siduvat mitmepoolset automaatse maksualase teabevahetuse lepingut, muu hulgas trustide ja sihtasutuste jaoks, ning kavandama ka vastumeetmeid nõuete täitmatajätmise korral; kutsub komisjoni üles toetama arengumaid nende võitluses vahendite ebaseadusliku väljavoolu ja kapitali väljavoolu vastu, kuna neid peetakse peamiseks takistuseks siseriikliku tulu kasutuselevõtmisele arengu eesmärgil; juhib komisjoni tähelepanu eelkõige Euroopa Parlamendi 24. aprilli 2009. aasta seisukohale ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2003/48/EÜ hoiuste intresside maksustamise kohta (8) ning maksuparadiiside vastu võitlemiseks soovitatud meetmetele;

| 60. | väljendab muret selle pärast, et maksulepingute mõju maksutulude jaotumisele on negatiivne; märgib, et maksustamise õiguse võimaldamine mitte lähteriigi, vaid asukoha põhimõtet järgides tuleb kasuks maksuparadiisidele kui soodsatele asukohtadele; on seisukohal, et maksulepingud tuleks üle vaadata õiglust silmas pidades, mis võimaldab anda maksustamise esmaõiguse päritoluriigile, kus toimub tegelik tegevus; |
| --- | --- |

60.

väljendab muret selle pärast, et maksulepingute mõju maksutulude jaotumisele on negatiivne; märgib, et maksustamise õiguse võimaldamine mitte lähteriigi, vaid asukoha põhimõtet järgides tuleb kasuks maksuparadiisidele kui soodsatele asukohtadele; on seisukohal, et maksulepingud tuleks üle vaadata õiglust silmas pidades, mis võimaldab anda maksustamise esmaõiguse päritoluriigile, kus toimub tegelik tegevus;

| 61. | mõistab hukka asjaolu, et G20 ei ole veel esitanud selget ajakava ega konkreetset karistuste süsteemi, et võidelda tõhusalt maksuparadiisidega; nõuab, et võetaks vastu rahvusvaheline konventsioon, mis võimaldaks likvideerida kahjulikud maksustruktuurid ja hõlmaks ka sanktsioone, mida saaks rakendada nii koostööd tõrjuvate jurisdiktsioonide kui ka nende finantsasutuste suhtes, kes on suhetes maksuparadiisidega; nõuab tungivalt, et EL rakendaks samalaadseid meetmeid, nagu on USA seadus maksuparadiiside kuritarvituste lõpetamise kohta, ning kaaluks võimalust võtta panganduslitsents nendelt finantsasutustelt, kes teevad koostööd maksuparadiisidega; |
| --- | --- |

61.

mõistab hukka asjaolu, et G20 ei ole veel esitanud selget ajakava ega konkreetset karistuste süsteemi, et võidelda tõhusalt maksuparadiisidega; nõuab, et võetaks vastu rahvusvaheline konventsioon, mis võimaldaks likvideerida kahjulikud maksustruktuurid ja hõlmaks ka sanktsioone, mida saaks rakendada nii koostööd tõrjuvate jurisdiktsioonide kui ka nende finantsasutuste suhtes, kes on suhetes maksuparadiisidega; nõuab tungivalt, et EL rakendaks samalaadseid meetmeid, nagu on USA seadus maksuparadiiside kuritarvituste lõpetamise kohta, ning kaaluks võimalust võtta panganduslitsents nendelt finantsasutustelt, kes teevad koostööd maksuparadiisidega;

| 62. | on seisukohal, et EL peaks samuti tagama standardite ühtse rakendamise ELi ja rahvusvahelisel tasandil usaldusnormatiivide täitmise järelevalve, maksustamise ja rahapesu valdkonnas; |
| --- | --- |

62.

on seisukohal, et EL peaks samuti tagama standardite ühtse rakendamise ELi ja rahvusvahelisel tasandil usaldusnormatiivide täitmise järelevalve, maksustamise ja rahapesu valdkonnas;

| 63. | nõuab nn röövellike laenufondide struktuuride avalikustamist rahvusvahelisel tasandil, et nad kindlaks teha ja keelustada nende tegevus; |
| --- | --- |

63.

nõuab nn röövellike laenufondide struktuuride avalikustamist rahvusvahelisel tasandil, et nad kindlaks teha ja keelustada nende tegevus;

| 64. | kutsub üles looma majanduspartnerluslepingute raames sõltumatut kontrollimehhanismi, mille abil hinnata tollimaksude kaotamise netomõju ja igas üksikus riigis maksureformide valdkonnas tehtud edusamme; nõuab, et majanduspartnerluslepingutesse lisataks klausel lepingu täieliku ja kohustusliku läbivaatamise kohta iga kolme kuni viie aasta järel, ning et kõigi lepingute sätteid muudetaks sel viisil, et need soodustaksid vaesuse kaotamist, säästvat arengut ja piirkondlikku integratsiooni; nõuab lisaks iga riigi edusammude kohustuslikku läbivaatamist maksureformide rakendamise ja tõhusa maksukogumise valdkonnas, kooskõlas OECD tulu- ja kapitalimaksu näidiskonventsiooni uusima versiooniga; |
| --- | --- |

64.

kutsub üles looma majanduspartnerluslepingute raames sõltumatut kontrollimehhanismi, mille abil hinnata tollimaksude kaotamise netomõju ja igas üksikus riigis maksureformide valdkonnas tehtud edusamme; nõuab, et majanduspartnerluslepingutesse lisataks klausel lepingu täieliku ja kohustusliku läbivaatamise kohta iga kolme kuni viie aasta järel, ning et kõigi lepingute sätteid muudetaks sel viisil, et need soodustaksid vaesuse kaotamist, säästvat arengut ja piirkondlikku integratsiooni; nõuab lisaks iga riigi edusammude kohustuslikku läbivaatamist maksureformide rakendamise ja tõhusa maksukogumise valdkonnas, kooskõlas OECD tulu- ja kapitalimaksu näidiskonventsiooni uusima versiooniga;

| 65. | rõhutab, et arenguriikide maksuametid peavad tegema koostööd, kui nad ei kuulu asjaomase riigi rahandusministeeriumi alla, eelkõige maksunduse ja eelarvepoliitika valdkonnas ning viisil, mis ei õhuta konkurentsi ega kadedust, vaid edendab häid suhteid ja head maksuhaldustava; |
| --- | --- |

65.

rõhutab, et arenguriikide maksuametid peavad tegema koostööd, kui nad ei kuulu asjaomase riigi rahandusministeeriumi alla, eelkõige maksunduse ja eelarvepoliitika valdkonnas ning viisil, mis ei õhuta konkurentsi ega kadedust, vaid edendab häid suhteid ja head maksuhaldustava;

| 66. | nõuab nn (pool)autonoomsete maksuametite loomist või nende töö tõhustamist (juhul, kui sellised asutused on juba loodud) asjakohaste kontrollimehhanismide abil, et vältida maksuametite kuritarvitamist; |
| --- | --- |

66.

nõuab nn (pool)autonoomsete maksuametite loomist või nende töö tõhustamist (juhul, kui sellised asutused on juba loodud) asjakohaste kontrollimehhanismide abil, et vältida maksuametite kuritarvitamist;

| 67. | rõhutab sellega seoses, et autonoomsete maksuametite kõrget positsiooni ja juhtimisalast autonoomiat peaks tasakaalustama pluralistlik halduskord, mis tagab järgmise:






  a) | autonoomsel maksuametil on kindel eelarve, mida valitsus ei saa muuta; |
| --- | --- | --- |

67.

rõhutab sellega seoses, et autonoomsete maksuametite kõrget positsiooni ja juhtimisalast autonoomiat peaks tasakaalustama pluralistlik halduskord, mis tagab järgmise:

a)

autonoomsel maksuametil on kindel eelarve, mida valitsus ei saa muuta;

| b) | autonoomse maksuameti staatus ja volitused on seadustega sätestatud ning neid saab kaitsta politsei ja kohtu kaudu; |
| --- | --- |

b)

autonoomse maksuameti staatus ja volitused on seadustega sätestatud ning neid saab kaitsta politsei ja kohtu kaudu;

| c) | asutatava järelevalvenõukogu liikmed nimetab ametisse avalikest teenistujatest (ministeeriumide, ettevõtete ja juristide ühingute esindajad) koosnev nõukogu; |
| --- | --- |

c)

asutatava järelevalvenõukogu liikmed nimetab ametisse avalikest teenistujatest (ministeeriumide, ettevõtete ja juristide ühingute esindajad) koosnev nõukogu;

| d) | järelevalvenõukogu liikmete ametiaeg on pikaajaline ja kindla kestusega; |
| --- | --- |

d)

järelevalvenõukogu liikmete ametiaeg on pikaajaline ja kindla kestusega;

| e) | juhatus ja töötajad on vastutavad üksnes järelevalvenõukogu ees; |
| --- | --- |

e)

juhatus ja töötajad on vastutavad üksnes järelevalvenõukogu ees;

| 68. | on seisukohal, et tõhusa maksusüsteemi väljatöötamine arenguriikides peab kujunema nende riikliku rahanduse selgrooks; leiab, et ELi uus arenguriikidesse investeerimise poliitika peaks toetama välismaiste ja kohalike erainvesteeringute jaoks soodsama keskkonna kujundamist ning tingimuste loomist tõhusama rahvusvahelise abi andmiseks; tuletab meelde, et ELi investeerimispoliitika peab majanduskasvu soodustamiseks keskenduma VKEde arengule, sealhulgas mikrokrediidi abil, edendama innovatsiooni, tõhusaid avalikke teenuseid, avaliku ja erasektori partnerlust ning teadmussiiret; |
| --- | --- |

68.

on seisukohal, et tõhusa maksusüsteemi väljatöötamine arenguriikides peab kujunema nende riikliku rahanduse selgrooks; leiab, et ELi uus arenguriikidesse investeerimise poliitika peaks toetama välismaiste ja kohalike erainvesteeringute jaoks soodsama keskkonna kujundamist ning tingimuste loomist tõhusama rahvusvahelise abi andmiseks; tuletab meelde, et ELi investeerimispoliitika peab majanduskasvu soodustamiseks keskenduma VKEde arengule, sealhulgas mikrokrediidi abil, edendama innovatsiooni, tõhusaid avalikke teenuseid, avaliku ja erasektori partnerlust ning teadmussiiret;

*

* *

| 69. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

69.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT C 341 E, 16.12.2010, lk 29.

(2)  ELT C 4 E, 7.1.2011, lk 34.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0210.

(4)  ELT C 230 E, 26.8.2010, lk 1.

(5)  ELT C 184 E, 8.7.2010, lk 94.

(6)  ELT C 282 E, 6.11.2008, lk 323.

(7)  Vt nt Baunsgaardi & Keeni uuringut (2005), mida tsiteeritakse IMFi 15. veebruari 2005. aasta aruandes pealkirjaga „Dealing with the Revenue Consequences of Trade Reform”, milles IMF järeldab, et paljudel väikese tuluga riikidel ja mõnel keskmise tuluga riigil on raske asendada kaubandusmaksudest saadavat tulu.

(8)  ELT C 184 E, 8.7.2010, lk 488.

---

| 7.7.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 199/48 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 199/48

---

Teisipäev, 8. märts 2011Põllumajandus ja rahvusvaheline kaubandus

P7_TA(2011)0083

Euroopa Parlamendi 8. märtsi 2011. aasta resolutsioon ELi põllumajanduse ja rahvusvahelise kaubanduse kohta (2010/2110(INI))

2012/C 199 E/06

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu kolmanda osa III jaotist ning viienda osa II ja V jaotist; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu kolmanda osa III jaotist ning viienda osa II ja V jaotist;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 13 sätestatud nõudeid loomade heaolu käsitlevate põhimõtete kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 13 sätestatud nõudeid loomade heaolu käsitlevate põhimõtete kohta;

| — | võttes arvesse WTO lepinguid ja eelkõige Uruguay vooru raames sõlmitud põllumajanduslepingut, mis jõustus 1. jaanuaril 1995; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse WTO lepinguid ja eelkõige Uruguay vooru raames sõlmitud põllumajanduslepingut, mis jõustus 1. jaanuaril 1995;

| — | võttes arvesse 9.–14. novembrini 2001 Dohas toimunud neljandal ministrite konverentsil vastu võetud deklaratsiooni, WTO peanõukogu poolt 1. augustil 2004 vastu võetud otsust ning 13.–18. detsembrini 2005 Hongkongis toimunud kuuendal ministrite konverentsil vastu võetud deklaratsiooni; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 9.–14. novembrini 2001 Dohas toimunud neljandal ministrite konverentsil vastu võetud deklaratsiooni, WTO peanõukogu poolt 1. augustil 2004 vastu võetud otsust ning 13.–18. detsembrini 2005 Hongkongis toimunud kuuendal ministrite konverentsil vastu võetud deklaratsiooni;

| — | võttes arvesse oma 4. aprilli 2006. aasta resolutsiooni Doha vooru hindamise kohta pärast Hongkongis toimunud WTO ministrite konverentsi (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 4. aprilli 2006. aasta resolutsiooni Doha vooru hindamise kohta pärast Hongkongis toimunud WTO ministrite konverentsi (1);

| — | võttes arvesse WTO põllumajandusläbirääkimiste juhi poolt 6. detsembril 2008 ringlusse lastud põllumajandusvaldkonna kavandatud ja läbivaadatud meetmeid; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse WTO põllumajandusläbirääkimiste juhi poolt 6. detsembril 2008 ringlusse lastud põllumajandusvaldkonna kavandatud ja läbivaadatud meetmeid;

| — | võttes arvesse 15. mail 2009 Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Komisjoni vahel sõlmitud vastastikuse mõistmise memorandumit, mis käsitleb teatavaid kasvuhormoone mittesaavatelt loomadelt pärit veiseliha importi ning Ameerika Ühendriikide poolt teatavate Euroopa ühenduste toodete suhtes kehtestatud kõrgendatud tollimakse; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 15. mail 2009 Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Komisjoni vahel sõlmitud vastastikuse mõistmise memorandumit, mis käsitleb teatavaid kasvuhormoone mittesaavatelt loomadelt pärit veiseliha importi ning Ameerika Ühendriikide poolt teatavate Euroopa ühenduste toodete suhtes kehtestatud kõrgendatud tollimakse;

| — | võttes arvesse Kanada ja Euroopa Liidu vahel 15. juulil 2009 vastastikuse kokkuleppe kohaselt saavutatud lahendust vaidluses „Euroopa ühendused – biotehnoloogia toodete heakskiitmist ja turustamist mõjutavad meetmed”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Kanada ja Euroopa Liidu vahel 15. juulil 2009 vastastikuse kokkuleppe kohaselt saavutatud lahendust vaidluses „Euroopa ühendused – biotehnoloogia toodete heakskiitmist ja turustamist mõjutavad meetmed”;

| — | võttes arvesse 15. detsembril 2009 ELi ja Ladina-Ameerika riikide vahel parafeeritud kokkulepet, millega seatakse tingimused ELis kohaldatava banaanide impordikorraga seotud pooleliolevate vaidluste lõplikuks lahendamiseks (Genfi kokkulepe); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 15. detsembril 2009 ELi ja Ladina-Ameerika riikide vahel parafeeritud kokkulepet, millega seatakse tingimused ELis kohaldatava banaanide impordikorraga seotud pooleliolevate vaidluste lõplikuks lahendamiseks (Genfi kokkulepe);

| — | võttes arvesse oma 16. detsembri 2009. aasta resolutsiooni Doha arengukava väljavaadete kohta pärast Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) seitsmendat ministrite konverentsi (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. detsembri 2009. aasta resolutsiooni Doha arengukava väljavaadete kohta pärast Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) seitsmendat ministrite konverentsi (2);

| — | võttes arvesse läbirääkimiste lõpuleviimist ELi ja Maroko vahel 17. detsembril 2009 kokkuleppe osas, mis käsitleb põllumajandus- ja kalandustoodete kaubanduse liberaliseerimist; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse läbirääkimiste lõpuleviimist ELi ja Maroko vahel 17. detsembril 2009 kokkuleppe osas, mis käsitleb põllumajandus- ja kalandustoodete kaubanduse liberaliseerimist;

| — | võttes arvesse läbirääkimiste lõpuleviimist ELi, Peruu ja Colombia vahel 1. märtsil 2010 mitmepoolse kokkuleppe allkirjastamise osas; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse läbirääkimiste lõpuleviimist ELi, Peruu ja Colombia vahel 1. märtsil 2010 mitmepoolse kokkuleppe allkirjastamise osas;

| — | võttes arvesse Argentina Vabariigi ja Euroopa Liidu vahel 18. märtsil 2010 vastastikuse kokkuleppe kohaselt saavutatud lahendust vaidluses „Euroopa ühendused – biotehnoloogia toodete heakskiitmist ja turustamist mõjutavad meetmed”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Argentina Vabariigi ja Euroopa Liidu vahel 18. märtsil 2010 vastastikuse kokkuleppe kohaselt saavutatud lahendust vaidluses „Euroopa ühendused – biotehnoloogia toodete heakskiitmist ja turustamist mõjutavad meetmed”;

| — | võttes arvesse oma 25. märtsi 2010. aasta resolutsiooni põllumajandustoodete kvaliteedipoliitika kohta: millist strateegiat kasutada? (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. märtsi 2010. aasta resolutsiooni põllumajandustoodete kvaliteedipoliitika kohta: millist strateegiat kasutada? (3);

| — | võttes arvesse läbirääkimiste lõpuleviimist ELi ja Kesk-Ameerika riikide vahel 19. mail 2010 assotsieerimislepingu kaubandussamba osas; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse läbirääkimiste lõpuleviimist ELi ja Kesk-Ameerika riikide vahel 19. mail 2010 assotsieerimislepingu kaubandussamba osas;

| — | võttes arvesse oma 8. juuli 2010. aasta resolutsiooni ühise põllumajanduspoliitika tuleviku kohta pärast 2013. aastat (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. juuli 2010. aasta resolutsiooni ühise põllumajanduspoliitika tuleviku kohta pärast 2013. aastat (4);

| — | võttes arvesse 6. oktoobril 2010 ELi ja Lõuna-Korea vahel sõlmitud vabakaubanduslepingut; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 6. oktoobril 2010 ELi ja Lõuna-Korea vahel sõlmitud vabakaubanduslepingut;

| — | võttes arvesse ELi ja Mercosuri vahelisi käimasolevaid läbirääkimisi assotsieerimislepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Mercosuri vahelisi käimasolevaid läbirääkimisi assotsieerimislepingu sõlmimiseks;

| — | võttes arvesse ELi ja Kanada vahelisi käimasolevaid läbirääkimisi ulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Kanada vahelisi käimasolevaid läbirääkimisi ulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu sõlmimiseks;

| — | võttes arvesse ELi ja India vahelisi käimasolevaid läbirääkimisi vabakaubanduslepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja India vahelisi käimasolevaid läbirääkimisi vabakaubanduslepingu sõlmimiseks;

| — | võttes arvesse ELi ja Ukraina vahelisi käimasolevaid läbirääkimisi assotsieerimislepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Ukraina vahelisi käimasolevaid läbirääkimisi assotsieerimislepingu sõlmimiseks;

| — | võttes arvesse oma 2009. aasta juunis avaldatud uurimust WTO põllumajandusläbirääkimiste seisukorra kohta pärast 2008. aasta läbirääkimiste ebaõnnestumist; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 2009. aasta juunis avaldatud uurimust WTO põllumajandusläbirääkimiste seisukorra kohta pärast 2008. aasta läbirääkimiste ebaõnnestumist;

| — | võttes arvesse komisjoni tellitud juhist „Geograafilised tähised ja TRIPs leping. 10 aastat hiljem. ELi geograafilise tähise omanike juhend kaitse saamiseks muudes WTO liikmesriikides”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni tellitud juhist „Geograafilised tähised ja TRIPs leping. 10 aastat hiljem. ELi geograafilise tähise omanike juhend kaitse saamiseks muudes WTO liikmesriikides”;

| — | võttes arvesse komisjoni 15. septembri 2010. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (KOM(2010)0484); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 15. septembri 2010. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (KOM(2010)0484);

| — | võttes arvesse probleemi seoses tollimaksuvabastusega Pakistanile, mis nähakse ette artikliga 1 ettepanekus võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse erakorralised ühepoolsed kaubandussoodustused Pakistanile (KOM(2010)0552); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse probleemi seoses tollimaksuvabastusega Pakistanile, mis nähakse ette artikliga 1 ettepanekus võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse erakorralised ühepoolsed kaubandussoodustused Pakistanile (KOM(2010)0552);

| — | võttes arvesse ÜRO aastatuhande arengueesmärke; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO aastatuhande arengueesmärke;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 208; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 208;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48;

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit ning rahvusvahelise kaubanduse komisjoni ja arengukomisjoni arvamusi (A7–0030/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit ning rahvusvahelise kaubanduse komisjoni ja arengukomisjoni arvamusi (A7–0030/2011),

| A. | arvestades, et EL on jätkuvalt ülekaalukalt suurim põllumajandustoodete importija maailmas ja ELi poolt imporditava kauba väärtus on viimase kümne aasta jooksul peaaegu kahekordistunud, moodustades praegu ligi 20 % maailma impordist; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et EL on jätkuvalt ülekaalukalt suurim põllumajandustoodete importija maailmas ja ELi poolt imporditava kauba väärtus on viimase kümne aasta jooksul peaaegu kahekordistunud, moodustades praegu ligi 20 % maailma impordist;

| B. | arvestades, et ELi osakaal ülemaailmses põllumajandustoodete ekspordis on teiste peamiste põllumajandusvaldkonna kaubanduspartnerite kiirema kasvu tõttu vähenemas; arvestades, et valmistooted moodustasid aastatel 2007–2009 ELi ekspordi väärtusest 68 %, samal ajal kui vahesaadused moodustasid 23 % ja toorained 9 %; arvestades, et ka maailmaturu hinnatasemel on oma osa raskustes, mis esinevad ELil oma toodete eksportimisel, arvestades üldiselt madalaid hindu ja liidu kõrgemaid tootmiskulusid; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ELi osakaal ülemaailmses põllumajandustoodete ekspordis on teiste peamiste põllumajandusvaldkonna kaubanduspartnerite kiirema kasvu tõttu vähenemas; arvestades, et valmistooted moodustasid aastatel 2007–2009 ELi ekspordi väärtusest 68 %, samal ajal kui vahesaadused moodustasid 23 % ja toorained 9 %; arvestades, et ka maailmaturu hinnatasemel on oma osa raskustes, mis esinevad ELil oma toodete eksportimisel, arvestades üldiselt madalaid hindu ja liidu kõrgemaid tootmiskulusid;

| C. | arvestades, et ELi põllumajandustoodetega kauplemise puudujääk jõudis 2008. aastal rekordilisele 7 miljardi euro tasemele; arvestades, et ELi kaubavahetusbilansi puudujääk näiteks Mercosuri riikide suhtes on alates aastast 2000 rohkem kui kahekordistunud ja põllumajandustoodete impordimaht Mercosuri riikidest ELi on nüüd 19 miljardit eurot, samal ajal kui ekspordi väärtus on 1 miljard eurot; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ELi põllumajandustoodetega kauplemise puudujääk jõudis 2008. aastal rekordilisele 7 miljardi euro tasemele; arvestades, et ELi kaubavahetusbilansi puudujääk näiteks Mercosuri riikide suhtes on alates aastast 2000 rohkem kui kahekordistunud ja põllumajandustoodete impordimaht Mercosuri riikidest ELi on nüüd 19 miljardit eurot, samal ajal kui ekspordi väärtus on 1 miljard eurot;

| D. | arvestades, et EL on maailma suurim arengumaade põllumajandustoodete importija, importides rohkem põllumajandustooteid kui USA, Jaapan, Kanada, Austraalia ja Uus-Meremaa kokku; arvestades, et ligikaudu 71 % ELi põllumajandustoodete koguimpordist tuleb arengumaadest vähimarenenud riike hõlmava algatuse „Kõik peale relvade”, üldise soodustuste süsteemi ja majanduspartnerluslepingute tulemusel; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et EL on maailma suurim arengumaade põllumajandustoodete importija, importides rohkem põllumajandustooteid kui USA, Jaapan, Kanada, Austraalia ja Uus-Meremaa kokku; arvestades, et ligikaudu 71 % ELi põllumajandustoodete koguimpordist tuleb arengumaadest vähimarenenud riike hõlmava algatuse „Kõik peale relvade”, üldise soodustuste süsteemi ja majanduspartnerluslepingute tulemusel;

| E. | arvestades, et WTO 2008. aasta põllumajandusvaldkonnas kavandatud meetmed nõuaksid ELilt veelgi suuremaid järeleandmisi, kui need, mis sisaldusid ELi poolt 2005. aasta oktoobris tehtud juba niigi märkimisväärses pakkumises; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et WTO 2008. aasta põllumajandusvaldkonnas kavandatud meetmed nõuaksid ELilt veelgi suuremaid järeleandmisi, kui need, mis sisaldusid ELi poolt 2005. aasta oktoobris tehtud juba niigi märkimisväärses pakkumises;

| F. | arvestades, et poliitika ja arenguküsimuste seostamise põhimõtte kohaldamine põllumajanduses ja kaubanduses aitab samuti saavutada aastatuhande 1. arengueesmärki (äärmise vaesuse ja nälja kaotamine) ja 8. arengueesmärki (globaalne partnerlus arengu saavutamiseks), muu hulgas õiglasemate kaubanduseeskirjade ja turulepääsu reguleerivate sätete kaudu; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et poliitika ja arenguküsimuste seostamise põhimõtte kohaldamine põllumajanduses ja kaubanduses aitab samuti saavutada aastatuhande 1. arengueesmärki (äärmise vaesuse ja nälja kaotamine) ja 8. arengueesmärki (globaalne partnerlus arengu saavutamiseks), muu hulgas õiglasemate kaubanduseeskirjade ja turulepääsu reguleerivate sätete kaudu;

| G. | arvestades, et EL on juba oluliselt vähendanud kaubandust moonutavaid sisetoetusi vastupidiselt peamistele kaubanduspartneritele, eelkõige USA-le, kes 2008. aasta põllumajandusseadusega säilitas ja mõnel juhul isegi suurendas asjaomaseid vahendeid; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et EL on juba oluliselt vähendanud kaubandust moonutavaid sisetoetusi vastupidiselt peamistele kaubanduspartneritele, eelkõige USA-le, kes 2008. aasta põllumajandusseadusega säilitas ja mõnel juhul isegi suurendas asjaomaseid vahendeid;

| H. | arvestades, et EL on ühepoolselt oluliselt vähendanud eksporditoetusi, mille osakaal ühise põllumajanduspoliitika eelarves on langenud 29,5 %-lt 1993. aastal vaid 1,2 %-ni 2009. aastal, ning et nende põllumajandustoodete ekspordi väärtus, mille eest makstakse eksporditoetusi, on langenud 25 %-lt 1992. aastal vaid 0,9 %-ni 2009. aastal; arvestades, et mõned peamised kaubanduspartnerid kasutavad jätkuvalt olulisel määral muid eksporti ergutavaid vahendeid; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et EL on ühepoolselt oluliselt vähendanud eksporditoetusi, mille osakaal ühise põllumajanduspoliitika eelarves on langenud 29,5 %-lt 1993. aastal vaid 1,2 %-ni 2009. aastal, ning et nende põllumajandustoodete ekspordi väärtus, mille eest makstakse eksporditoetusi, on langenud 25 %-lt 1992. aastal vaid 0,9 %-ni 2009. aastal; arvestades, et mõned peamised kaubanduspartnerid kasutavad jätkuvalt olulisel määral muid eksporti ergutavaid vahendeid;

| I. | arvestades, et hormoonidega töödeldud veiseliha vaidluse raames kasutab USA jätkuvalt ELi suhtes sanktsioone ja on isegi teatanud, et kavatseb nende mõju suurendamiseks neid omakorda kohaldada ka muude ELi põllumajandustoodete suhtes (nn karuselliseadus); arvestades, et vastastikuse mõistmise memorandumi alusel annab EL 20 000 tonnile veiselihale nullmääraga imporditariifikvoodi; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et hormoonidega töödeldud veiseliha vaidluse raames kasutab USA jätkuvalt ELi suhtes sanktsioone ja on isegi teatanud, et kavatseb nende mõju suurendamiseks neid omakorda kohaldada ka muude ELi põllumajandustoodete suhtes (nn karuselliseadus); arvestades, et vastastikuse mõistmise memorandumi alusel annab EL 20 000 tonnile veiselihale nullmääraga imporditariifikvoodi;

| J. | arvestades, et USA on WTOs vaidlustanud ELi eeskirjad, mis käsitlevad kodulinnuliha hügieeni ja turustamist; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et USA on WTOs vaidlustanud ELi eeskirjad, mis käsitlevad kodulinnuliha hügieeni ja turustamist;

| K. | arvestades, et Kanada ja Argentinaga jõuti geneetiliselt muundatud organismidega seotud vaidluses vastastikuse kokkuleppe kohase lahenduseni; arvestades, et USA on teinud taotluse üldiste vastumeetmete võtmiseks; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Kanada ja Argentinaga jõuti geneetiliselt muundatud organismidega seotud vaidluses vastastikuse kokkuleppe kohase lahenduseni; arvestades, et USA on teinud taotluse üldiste vastumeetmete võtmiseks;

| L. | arvestades, et WTO suhkru vaekogu otsus oli üks ELi 2006. aasta suhkrureformi peamisi käivitajaid ja see avaldab suhkrukaubandusele endiselt olulist mõju; arvestades, et suhkruturu ühises korralduses tunnustatakse kõiki ELi kaubanduskohustusi; arvestades, et kolme aasta jooksul on EL muutunud suuruselt teisest suhkru eksportijast suuruselt teiseks netoimportijaks peamiselt arengumaade (vähim arenenud riikide ja AKV riikide) toetamiseks; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et WTO suhkru vaekogu otsus oli üks ELi 2006. aasta suhkrureformi peamisi käivitajaid ja see avaldab suhkrukaubandusele endiselt olulist mõju; arvestades, et suhkruturu ühises korralduses tunnustatakse kõiki ELi kaubanduskohustusi; arvestades, et kolme aasta jooksul on EL muutunud suuruselt teisest suhkru eksportijast suuruselt teiseks netoimportijaks peamiselt arengumaade (vähim arenenud riikide ja AKV riikide) toetamiseks;

| M. | arvestades, et 2006. aasta suhkrureform on saavutanud oma eesmärgid, milleks olid konkurentsivõime suurendamine, suhkru hinna alandamine ja suhkru tootmiskvoodi vähendamine ligikaudu 30 % võrra; arvestades siiski, et see on kaasa toonud 27-liikmelise ELi kokku 189 tehasest 83 tehase sulgemise, rohkem kui 16 500 suhkruga otseselt seotud töökoha kadumise maapiirkondades ja suhkrupeedi kasvatamise lõpetamise ligikaudu 140 000 põllumajandustootja jaoks; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et 2006. aasta suhkrureform on saavutanud oma eesmärgid, milleks olid konkurentsivõime suurendamine, suhkru hinna alandamine ja suhkru tootmiskvoodi vähendamine ligikaudu 30 % võrra; arvestades siiski, et see on kaasa toonud 27-liikmelise ELi kokku 189 tehasest 83 tehase sulgemise, rohkem kui 16 500 suhkruga otseselt seotud töökoha kadumise maapiirkondades ja suhkrupeedi kasvatamise lõpetamise ligikaudu 140 000 põllumajandustootja jaoks;

| N. | arvestades, et suhkruturg on üks kõige volatiilsemaid põllumajandustoorme turgusid maailmas ning et seda valitseb üks riik (Brasiilia); arvestades, et ELi suhkrutoodang moodustab arvestatava osa maailmaturu tarnetest ning tagab kvaliteetsete ja säästvate toodete pideva sisetarne Euroopa tarbijatele; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et suhkruturg on üks kõige volatiilsemaid põllumajandustoorme turgusid maailmas ning et seda valitseb üks riik (Brasiilia); arvestades, et ELi suhkrutoodang moodustab arvestatava osa maailmaturu tarnetest ning tagab kvaliteetsete ja säästvate toodete pideva sisetarne Euroopa tarbijatele;

| O. | arvestades, et EL edendab taastuvenergia säästvat tootmist nõuete abil, mis tuleb rakendada 2010. aasta lõpuks; arvestades, et EL impordib juba praegu rohkem kui 25 % tarbitavast bioetanoolil põhinevast kütusest, mille hulka ei arvata bioetanooli, mida imporditakse segudes, et importtollimaksudest kõrvale hoiduda; arvestades, et komisjon peab tagama tasakaalu bioetanooli sisetoodangu ja impordi vahel vastavalt taastuvenergia direktiivi (direktiiv nr 2009/28/EÜ (5)) artikli 23 lõike 5 punktile a; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et EL edendab taastuvenergia säästvat tootmist nõuete abil, mis tuleb rakendada 2010. aasta lõpuks; arvestades, et EL impordib juba praegu rohkem kui 25 % tarbitavast bioetanoolil põhinevast kütusest, mille hulka ei arvata bioetanooli, mida imporditakse segudes, et importtollimaksudest kõrvale hoiduda; arvestades, et komisjon peab tagama tasakaalu bioetanooli sisetoodangu ja impordi vahel vastavalt taastuvenergia direktiivi (direktiiv nr 2009/28/EÜ (5)) artikli 23 lõike 5 punktile a;

| P. | arvestades, et tubaka tarbimise leviku vähendamist käsitleva WHO raamkonventsiooni osaliste konverentsi 4. istungjärk toimub 2010. aasta novembris; arvestades, et on käivitatud avalik arutelu tubakatooteid käsitleva direktiivi (direktiiv nr 2001/37/EÜ (6)) võimalikuks läbivaatamiseks; arvestades, et mitmed WTO liikmed on tõstatanud küsimuse, kas Kanada seaduseelnõu C-32 – mis tegelikult tähendab, et keelustatakse kõik traditsioonilised segatud tubakatooted, välja arvatud need, milles kasutatakse vaid Virginia tubakat, mis on ainus Kanadas toodetav tubakaliik ning mida kasutatakse Kanada tubakatoodete tootmiseks – on vastavuses WTO tehniliste kaubandustõkete lepinguga; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et tubaka tarbimise leviku vähendamist käsitleva WHO raamkonventsiooni osaliste konverentsi 4. istungjärk toimub 2010. aasta novembris; arvestades, et on käivitatud avalik arutelu tubakatooteid käsitleva direktiivi (direktiiv nr 2001/37/EÜ (6)) võimalikuks läbivaatamiseks; arvestades, et mitmed WTO liikmed on tõstatanud küsimuse, kas Kanada seaduseelnõu C-32 – mis tegelikult tähendab, et keelustatakse kõik traditsioonilised segatud tubakatooted, välja arvatud need, milles kasutatakse vaid Virginia tubakat, mis on ainus Kanadas toodetav tubakaliik ning mida kasutatakse Kanada tubakatoodete tootmiseks – on vastavuses WTO tehniliste kaubandustõkete lepinguga;

| Q. | arvestades, et EL peab rahvusvahelistes kaubanduslepingutes pöörama tähelepanu tasakaalu saavutamisele turu liberaliseerimise ning majandussektorite, töötajate ja tarbijaõiguste kaitse vahel; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et EL peab rahvusvahelistes kaubanduslepingutes pöörama tähelepanu tasakaalu saavutamisele turu liberaliseerimise ning majandussektorite, töötajate ja tarbijaõiguste kaitse vahel;

| R. | arvestades, et ELi kaubanduskokkulepped kolmandate riikidega peavad kaitsma raskustes olevaid Euroopa sektoreid, eelkõige puu- ja köögivilja-, loomakasvatuse ja teraviljakasvatuse sektorit, kus tulud on märkimisväärselt langenud, andes neile sektoritele tegelikud ekspordivõimalused; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et ELi kaubanduskokkulepped kolmandate riikidega peavad kaitsma raskustes olevaid Euroopa sektoreid, eelkõige puu- ja köögivilja-, loomakasvatuse ja teraviljakasvatuse sektorit, kus tulud on märkimisväärselt langenud, andes neile sektoritele tegelikud ekspordivõimalused;

| S. | arvestades, et rahvusvaheliste kaubanduskokkulepete sõlmimine ELi poolt ei tohi kahjustada kohalikke väikepõllumajandustootjaid, kes annavad olulise panuse oma piirkonna toiduainetega kindlustatusesse; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et rahvusvaheliste kaubanduskokkulepete sõlmimine ELi poolt ei tohi kahjustada kohalikke väikepõllumajandustootjaid, kes annavad olulise panuse oma piirkonna toiduainetega kindlustatusesse;

| T. | arvestades, et EL peab rahvusvaheliste kaubanduslepingute sõlmimisel seadma eesmärgiks tagada inimõiguste ning sotsiaal- ja keskkonnanormide järgimise parem järelevalve; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et EL peab rahvusvaheliste kaubanduslepingute sõlmimisel seadma eesmärgiks tagada inimõiguste ning sotsiaal- ja keskkonnanormide järgimise parem järelevalve;

| U. | arvestades, et komisjoni läbiräägitavate kaubanduslepingute sõlmimiseks on vaja Euroopa Parlamendi nõusolekut, |
| --- | --- |

U.

arvestades, et komisjoni läbiräägitavate kaubanduslepingute sõlmimiseks on vaja Euroopa Parlamendi nõusolekut,

ELi põllumajandus- ja ühise kaubanduspoliitika kooskõla

| 1. | on seisukohal, et ELi põllumajandussektoril on selge lisandväärtus Euroopa majandusele ja strateegiline roll ELi 2020. aasta strateegias, mille eesmärk on lahendada ELi ees seisvaid majanduslikke, sotsiaalseid ja keskkonnaga seotud probleeme; rõhutab vajadust tagada ELi põllumajandus-, kaubandus- ja arengupoliitika sidusus; |
| --- | --- |

1.

on seisukohal, et ELi põllumajandussektoril on selge lisandväärtus Euroopa majandusele ja strateegiline roll ELi 2020. aasta strateegias, mille eesmärk on lahendada ELi ees seisvaid majanduslikke, sotsiaalseid ja keskkonnaga seotud probleeme; rõhutab vajadust tagada ELi põllumajandus-, kaubandus- ja arengupoliitika sidusus;

| 2. | rõhutab, et väliskaubanduspoliitikaga ei tohi seada ohtu ELi võimet säilitada tugev põllumajandussektor ja tagada toiduainetega kindlustatus, võttes arvesse turu suurenenud volatiilsust; kutsub komisjoni kaitsma kõigil foorumitel, eeskätt WTOs, ELi põllumajanduse multifunktsionaalset rolli, sealhulgas selle tähtsat osa maapiirkondade tööhõive tagamisel ja elujõulisuse säilitamisel, ning Euroopa põllumajandusliku toiduainetööstuse mudelit, mis on Euroopa majanduse strateegiliselt oluline koostisosa; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et väliskaubanduspoliitikaga ei tohi seada ohtu ELi võimet säilitada tugev põllumajandussektor ja tagada toiduainetega kindlustatus, võttes arvesse turu suurenenud volatiilsust; kutsub komisjoni kaitsma kõigil foorumitel, eeskätt WTOs, ELi põllumajanduse multifunktsionaalset rolli, sealhulgas selle tähtsat osa maapiirkondade tööhõive tagamisel ja elujõulisuse säilitamisel, ning Euroopa põllumajandusliku toiduainetööstuse mudelit, mis on Euroopa majanduse strateegiliselt oluline koostisosa;

| 3. | mõistab hukka komisjoni lähenemise, milles tehakse põllumajanduse osas liiga tihti järeleandmisi, et parandada tööstustoodete ja teenuste turulepääsu kolmandates riikides; kutsub komisjoni mitte jätma põllumajandushuve tööstus- ja teenuste sektori huvide varju; |
| --- | --- |

3.

mõistab hukka komisjoni lähenemise, milles tehakse põllumajanduse osas liiga tihti järeleandmisi, et parandada tööstustoodete ja teenuste turulepääsu kolmandates riikides; kutsub komisjoni mitte jätma põllumajandushuve tööstus- ja teenuste sektori huvide varju;

| 4. | kutsub komisjoni tegema ettepanekut lähenemisviisi kohta, millega luuakse tasakaal omamaise tootmise ja impordi vahel, võttes iga põllumajandussektori puhul arvesse mitme- ja kahepoolsete kaubandusläbirääkimiste arengut, samuti ELi keskkonna-, sotsiaal-, loomade heaolu ja ohutusstandardeid ning inimõiguste järgimist; |
| --- | --- |

4.

kutsub komisjoni tegema ettepanekut lähenemisviisi kohta, millega luuakse tasakaal omamaise tootmise ja impordi vahel, võttes iga põllumajandussektori puhul arvesse mitme- ja kahepoolsete kaubandusläbirääkimiste arengut, samuti ELi keskkonna-, sotsiaal-, loomade heaolu ja ohutusstandardeid ning inimõiguste järgimist;

| 5. | rõhutab, et komisjon peab põllumajandussektoriga seoses viima läbi mõjuhinnangu, mis tuleb avalikustada enne läbirääkimiste algust ja ajakohastamise alaseid ettepanekuid, et võtta arvesse läbirääkimistel tõstatatud uusi seisukohti; rõhutab vajadust asjakohase ja läbipaistva protsessi järele kõigi huvitatud pooltega, eelkõige parlamendi ja komisjoniga konsulteerimise eesmärgil; tuletab meelde, et ELi ja Lõuna-Korea vahelise vabakaubanduslepingu sõlmimisse kaasati riiklik nõuandekomisjon, ning märgib, et sellega võiks luua pretsedendi huvitatud poolte ja sidusrühmade kaasamiseks tulevastesse kaubanduslepingutesse; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et komisjon peab põllumajandussektoriga seoses viima läbi mõjuhinnangu, mis tuleb avalikustada enne läbirääkimiste algust ja ajakohastamise alaseid ettepanekuid, et võtta arvesse läbirääkimistel tõstatatud uusi seisukohti; rõhutab vajadust asjakohase ja läbipaistva protsessi järele kõigi huvitatud pooltega, eelkõige parlamendi ja komisjoniga konsulteerimise eesmärgil; tuletab meelde, et ELi ja Lõuna-Korea vahelise vabakaubanduslepingu sõlmimisse kaasati riiklik nõuandekomisjon, ning märgib, et sellega võiks luua pretsedendi huvitatud poolte ja sidusrühmade kaasamiseks tulevastesse kaubanduslepingutesse;

| 6. | rõhutab, et mõju hindamisel tuleb pöörata tähelepanu iga tooraine eripärale, näiteks veiselihaturu korral tuleb arvestada turu segmenteeritusega; toob esile asjaolu, et eelmises mõjuhinnangus esitati ainult üldised arvnäitajad; nõuab tungivalt, et komisjon esitaks seega üksikasjalikud mõjuhinnangud, milles võetakse arvesse ELi põllumajandusturgude Mercosuri kaubandusblokile avamisest tulenevat mõju eri turusegmentidele; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et mõju hindamisel tuleb pöörata tähelepanu iga tooraine eripärale, näiteks veiselihaturu korral tuleb arvestada turu segmenteeritusega; toob esile asjaolu, et eelmises mõjuhinnangus esitati ainult üldised arvnäitajad; nõuab tungivalt, et komisjon esitaks seega üksikasjalikud mõjuhinnangud, milles võetakse arvesse ELi põllumajandusturgude Mercosuri kaubandusblokile avamisest tulenevat mõju eri turusegmentidele;

| 7. | on seisukohal, et ELi põllumajandustoodete impordituru edasiseks avamiseks tehtavaid otsuseid ei tohiks teha, ilma et ELi põllumajandustootjatele tagataks nende kahjude hüvitamine; |
| --- | --- |

7.

on seisukohal, et ELi põllumajandustoodete impordituru edasiseks avamiseks tehtavaid otsuseid ei tohiks teha, ilma et ELi põllumajandustootjatele tagataks nende kahjude hüvitamine;

| 8. | rõhutab asjaolu, et rahalise hüvitisega ei saa korvata ELi põllumajandusliku tootmise lõpetamise negatiivseid mõjusid; on seisukohal, et ELi põllumajandusliku tootmisega tagatakse toiduainetega kindlustatus ja toiduainete kvaliteet ning see on äärmiselt oluline ELi maapiirkondade heaoluks ning selleks, et kaitsta maapiirkondade maastikku maa mahajätmise ja elanikkonna maapiirkondadest lahkumise eest; rõhutab seetõttu vajadust säilitada tingimused, mis on vajalikud ELi põllumajandustootjate elujõulisuse ja õiglase sissetuleku säilitamiseks kõikides liikmesriikides, luues nii tingimused Euroopa põllumajanduse taaselavdamiseks, võttes arvesse ühise põllumajanduspoliitika olulist osa ELi raamistikus; |
| --- | --- |

8.

rõhutab asjaolu, et rahalise hüvitisega ei saa korvata ELi põllumajandusliku tootmise lõpetamise negatiivseid mõjusid; on seisukohal, et ELi põllumajandusliku tootmisega tagatakse toiduainetega kindlustatus ja toiduainete kvaliteet ning see on äärmiselt oluline ELi maapiirkondade heaoluks ning selleks, et kaitsta maapiirkondade maastikku maa mahajätmise ja elanikkonna maapiirkondadest lahkumise eest; rõhutab seetõttu vajadust säilitada tingimused, mis on vajalikud ELi põllumajandustootjate elujõulisuse ja õiglase sissetuleku säilitamiseks kõikides liikmesriikides, luues nii tingimused Euroopa põllumajanduse taaselavdamiseks, võttes arvesse ühise põllumajanduspoliitika olulist osa ELi raamistikus;

| 9. | tuletab meelde, et ELi tootjatel tuleb järgida kõrgeimaid standardeid kvaliteedi, tootehügieeni, säästvate tootmismeetodite, taimetervise, loomatervise ja loomade heaolu, jälgitavuse, pestitsiidijääkide kontrolli, veterinaaria ja lisaainete osas; |
| --- | --- |

9.

tuletab meelde, et ELi tootjatel tuleb järgida kõrgeimaid standardeid kvaliteedi, tootehügieeni, säästvate tootmismeetodite, taimetervise, loomatervise ja loomade heaolu, jälgitavuse, pestitsiidijääkide kontrolli, veterinaaria ja lisaainete osas;

| 10. | on kindlalt veendunud, et ELi eksporditavate toodete tootmismeetodid kolmandates riikides peavad andma Euroopa tarbijatele samad tagatised tervise, toiduohutuse, loomade heaolu, säästva arengu ja minimaalsete sotsiaalstandardite osas, nagu nõutakse ELi tootjatelt; kordab, et see on ainus võimalus tagada ELi tootjatele kolmandate riikidega võrdsed tingimused, ning rõhutab vajadust karmistada impordi kontrolli piiril ning tugevdada Toidu- ja Veterinaarameti läbiviidavat tootmis- ja turustamistingimuste kontrollimist oma kaupa ELi eksportivates riikides, et tagada vastavus ELi normidele; |
| --- | --- |

10.

on kindlalt veendunud, et ELi eksporditavate toodete tootmismeetodid kolmandates riikides peavad andma Euroopa tarbijatele samad tagatised tervise, toiduohutuse, loomade heaolu, säästva arengu ja minimaalsete sotsiaalstandardite osas, nagu nõutakse ELi tootjatelt; kordab, et see on ainus võimalus tagada ELi tootjatele kolmandate riikidega võrdsed tingimused, ning rõhutab vajadust karmistada impordi kontrolli piiril ning tugevdada Toidu- ja Veterinaarameti läbiviidavat tootmis- ja turustamistingimuste kontrollimist oma kaupa ELi eksportivates riikides, et tagada vastavus ELi normidele;

| 11. | rõhutab, et impordiga seoses on vaja täpselt järgida päritolureegleid ja mehhanisme kolmnurkkaubanduse vältimiseks; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et impordiga seoses on vaja täpselt järgida päritolureegleid ja mehhanisme kolmnurkkaubanduse vältimiseks;

| 12. | nõuab tungivalt, et komisjon edendaks ennetavalt ELi aktiivseid huve põllumajandusvaldkonnas ja hõlbustaks Euroopa toodete pääsu kolmandate riikide turgudele, pidades silmas ELi kvaliteetsete põllumajandustoodete ja toiduainete tohutut ekspordipotentsiaali ja maailmaturge stabiliseerivat mõju; rõhutab muu hulgas ka vajadust hoogustada edendamisprogramme; märgib, et need meetmed on kooskõlas WTO sätetega, kuna nad kuuluvad nn rohelisse kategooriasse; |
| --- | --- |

12.

nõuab tungivalt, et komisjon edendaks ennetavalt ELi aktiivseid huve põllumajandusvaldkonnas ja hõlbustaks Euroopa toodete pääsu kolmandate riikide turgudele, pidades silmas ELi kvaliteetsete põllumajandustoodete ja toiduainete tohutut ekspordipotentsiaali ja maailmaturge stabiliseerivat mõju; rõhutab muu hulgas ka vajadust hoogustada edendamisprogramme; märgib, et need meetmed on kooskõlas WTO sätetega, kuna nad kuuluvad nn rohelisse kategooriasse;

| 13. | märgib, et äärepoolseimad piirkonnad on liidu territooriumi lahutamatu osa ning nende suhtes kohaldatakse kõiki kaubanduskokkuleppeid; rõhutab, et tollitariifide langetamine ohustab nende piirkondade nõrka majandust, mis põhineb peamiselt põllumajandusel, mille toodang sarnaneb eelkõige Ladina-Ameerika partnerite omale; tuletab meelde, et ELi toimimise lepingu artikkel 349 võimaldab kohandada ühenduse poliitika nende piirkondade tegelikele geograafilistele ja majanduslikele oludele; palub seega komisjonil võtta läbirääkimistes arvesse äärepoolseimate piirkondadele eriomaseid piiranguid, et mitte kahjustada nende piirkondade arengut; |
| --- | --- |

13.

märgib, et äärepoolseimad piirkonnad on liidu territooriumi lahutamatu osa ning nende suhtes kohaldatakse kõiki kaubanduskokkuleppeid; rõhutab, et tollitariifide langetamine ohustab nende piirkondade nõrka majandust, mis põhineb peamiselt põllumajandusel, mille toodang sarnaneb eelkõige Ladina-Ameerika partnerite omale; tuletab meelde, et ELi toimimise lepingu artikkel 349 võimaldab kohandada ühenduse poliitika nende piirkondade tegelikele geograafilistele ja majanduslikele oludele; palub seega komisjonil võtta läbirääkimistes arvesse äärepoolseimate piirkondadele eriomaseid piiranguid, et mitte kahjustada nende piirkondade arengut;

Põllumajandus mitmepoolses kaubandussüsteemis

Doha arengukava

| 14. | on seisukohal, et püüdes tagada Doha arengukava edukust, tegi EL põllumajanduse osas väga suuremeelse pakkumise, mida ei ole võimalik suurendada, kuid teised arenenud riigid ja enamarenenud arengumaad ei ole seni vastanud sellele samaga; |
| --- | --- |

14.

on seisukohal, et püüdes tagada Doha arengukava edukust, tegi EL põllumajanduse osas väga suuremeelse pakkumise, mida ei ole võimalik suurendada, kuid teised arenenud riigid ja enamarenenud arengumaad ei ole seni vastanud sellele samaga;

| 15. | tuletab meelde, et ühise põllumajanduspoliitika 2003. aasta reform ja 2008. aasta läbivaatamine näitasid, kui tõsiselt suhtub EL reformidega võetud kohustustesse Doha vooru tõenäoliste tulemuste ootuses, samas ELi kaubanduspartneritelt oodatakse ikka veel samaväärseid mööndusi; |
| --- | --- |

15.

tuletab meelde, et ühise põllumajanduspoliitika 2003. aasta reform ja 2008. aasta läbivaatamine näitasid, kui tõsiselt suhtub EL reformidega võetud kohustustesse Doha vooru tõenäoliste tulemuste ootuses, samas ELi kaubanduspartneritelt oodatakse ikka veel samaväärseid mööndusi;

| 16. | kutsub komisjoni üles rangelt järgima nõukogult saadud läbirääkimisvolitusi, millega nähakse tema tegevuse piiriks ette ühise põllumajanduspoliitika kõige viimane reform, tingimusel, et kaubanduspartnerid teevad samaväärseid järeleandmisi; palub komisjonil hoiduda esitamast mis tahes ettepanekuid, mis määraksid ette ära otsused, mis tuleb teha ühise põllumajanduspoliitika tuleviku kohta pärast aastat 2013; |
| --- | --- |

16.

kutsub komisjoni üles rangelt järgima nõukogult saadud läbirääkimisvolitusi, millega nähakse tema tegevuse piiriks ette ühise põllumajanduspoliitika kõige viimane reform, tingimusel, et kaubanduspartnerid teevad samaväärseid järeleandmisi; palub komisjonil hoiduda esitamast mis tahes ettepanekuid, mis määraksid ette ära otsused, mis tuleb teha ühise põllumajanduspoliitika tuleviku kohta pärast aastat 2013;

| 17. | rõhutab kaubandusväliste küsimuste rolli Doha arengukavas; on seisukohal, et põllumajandussektori läbirääkimistel tuleb saavutada tasakaal kaubanduse majandusliku mõõtme ja selliste mittemajanduslike väärtuste vahel nagu sotsiaalsed väärtused, keskkonnaprobleemid, inimeste tervis, loomade tervis ja heaolu; |
| --- | --- |

17.

rõhutab kaubandusväliste küsimuste rolli Doha arengukavas; on seisukohal, et põllumajandussektori läbirääkimistel tuleb saavutada tasakaal kaubanduse majandusliku mõõtme ja selliste mittemajanduslike väärtuste vahel nagu sotsiaalsed väärtused, keskkonnaprobleemid, inimeste tervis, loomade tervis ja heaolu;

| 18. | taunib asjaolu, et ei ole saavutatud edasiminekut veinide ja kangete alkohoolsete jookide mitmepoolse registri loomisel ega ka geograafiliste tähiste kaitsmise laiendamisel kõigile põllumajandustoodetele; tuletab meelde, et need elemendid on põllumajandust käsitlevatel läbirääkimistel tasakaalustatud tulemuste saavutamise vältimatuteks eeldusteks; rõhutab vajadust edendada veelgi rohkem Euroopa põllumajandustoodete kvaliteedipoliitika juhtpõhimõtteid mitmepoolsel ja kahepoolsel tasandil; |
| --- | --- |

18.

taunib asjaolu, et ei ole saavutatud edasiminekut veinide ja kangete alkohoolsete jookide mitmepoolse registri loomisel ega ka geograafiliste tähiste kaitsmise laiendamisel kõigile põllumajandustoodetele; tuletab meelde, et need elemendid on põllumajandust käsitlevatel läbirääkimistel tasakaalustatud tulemuste saavutamise vältimatuteks eeldusteks; rõhutab vajadust edendada veelgi rohkem Euroopa põllumajandustoodete kvaliteedipoliitika juhtpõhimõtteid mitmepoolsel ja kahepoolsel tasandil;

| 19. | tuletab meelde, et EL on juba oluliselt vähendanud kaubandust moonutavaid sisetoetusi ja palub, et teised kaubanduspartnerid annaksid kindla lubaduse vastata samaga; |
| --- | --- |

19.

tuletab meelde, et EL on juba oluliselt vähendanud kaubandust moonutavaid sisetoetusi ja palub, et teised kaubanduspartnerid annaksid kindla lubaduse vastata samaga;

| 20. | tuletab meelde WTO liikmete poolt 2005. aastal Hongkongi ministrite konverentsil võetud kohustust kaotada kõik eksporditoetuste vormid, kehtestades ühtlasi eeskirjad kõigile samaväärse mõjuga ekspordimeetmetele, eelkõige ekspordikrediit, põllumajandustoodetega tegelevad riiklikud kaubandusettevõtted ning toiduabi reguleerimine; |
| --- | --- |

20.

tuletab meelde WTO liikmete poolt 2005. aastal Hongkongi ministrite konverentsil võetud kohustust kaotada kõik eksporditoetuste vormid, kehtestades ühtlasi eeskirjad kõigile samaväärse mõjuga ekspordimeetmetele, eelkõige ekspordikrediit, põllumajandustoodetega tegelevad riiklikud kaubandusettevõtted ning toiduabi reguleerimine;

| 21. | on seisukohal, et tollitariifide üldise vähendamise hindamisel tuleks arvestada ELi pakkumist omamaise toetuse ja ekspordikonkurentsi sammaste osas ning nende langetamine peaks sõltuma võimalusest säilitada erikaitseklausel, konkreetse erandi tegemisest tariifide lihtsustamise eeskirjades ning piisavast paindlikkusest tariifide kärpimise valemites ja tundlike toodete määramisel; on seisukohal, et kohustus saavutada olulisi tariifikvootide laiendusi annab saatusliku löögi tundlike toodete määramiseks kavandatavale mehhanismile; |
| --- | --- |

21.

on seisukohal, et tollitariifide üldise vähendamise hindamisel tuleks arvestada ELi pakkumist omamaise toetuse ja ekspordikonkurentsi sammaste osas ning nende langetamine peaks sõltuma võimalusest säilitada erikaitseklausel, konkreetse erandi tegemisest tariifide lihtsustamise eeskirjades ning piisavast paindlikkusest tariifide kärpimise valemites ja tundlike toodete määramisel; on seisukohal, et kohustus saavutada olulisi tariifikvootide laiendusi annab saatusliku löögi tundlike toodete määramiseks kavandatavale mehhanismile;

| 22. | rõhutab, et WTO Doha arengukava läbirääkimistel on vaja toetada üksikettevõtja põhimõtet; juhib tähelepanu asjaolule, et juba mõnda aega on esinenud suundumus, et läbirääkimistel keskendutakse vaid piiratud arvule läbirääkimiste valdkondadele, sealhulgas põllumajandusele, kus ELil on olulised passiivsed huvid, ning teistes läbirääkimiste valdkondades on tehtud suhteliselt vähe edusamme, mis aga seab ohtu ELi läbirääkimiste positsiooni; juhib lisaks tähelepanu sellele, et see raskendab vooru kokkuvõtete tegemist tervikuna; |
| --- | --- |

22.

rõhutab, et WTO Doha arengukava läbirääkimistel on vaja toetada üksikettevõtja põhimõtet; juhib tähelepanu asjaolule, et juba mõnda aega on esinenud suundumus, et läbirääkimistel keskendutakse vaid piiratud arvule läbirääkimiste valdkondadele, sealhulgas põllumajandusele, kus ELil on olulised passiivsed huvid, ning teistes läbirääkimiste valdkondades on tehtud suhteliselt vähe edusamme, mis aga seab ohtu ELi läbirääkimiste positsiooni; juhib lisaks tähelepanu sellele, et see raskendab vooru kokkuvõtete tegemist tervikuna;

| 23. | kinnitab veel kord, et arengumaadel peaks õiguspäraselt olema lubatud võtta poliitilisi meetmeid siseriikliku lisandväärtuse loomiseks; |
| --- | --- |

23.

kinnitab veel kord, et arengumaadel peaks õiguspäraselt olema lubatud võtta poliitilisi meetmeid siseriikliku lisandväärtuse loomiseks;

| 24. | rõhutab, et ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni andmetel on hindade kõikumine süvendanud alatoitumuse probleemi kogu maailmas ning et põllumajandustoodete maailmakaubanduse tugevam liberaliseerimine, millele on kaasa aidanud WTO kokkulepped, ei ole seni suutnud pidurdada näljahäda ohtu maailmas; rõhutab, et peale selle on ELil kohustus anda panus ülemaailmsesse toiduainetega kindlustatusse; |
| --- | --- |

24.

rõhutab, et ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni andmetel on hindade kõikumine süvendanud alatoitumuse probleemi kogu maailmas ning et põllumajandustoodete maailmakaubanduse tugevam liberaliseerimine, millele on kaasa aidanud WTO kokkulepped, ei ole seni suutnud pidurdada näljahäda ohtu maailmas; rõhutab, et peale selle on ELil kohustus anda panus ülemaailmsesse toiduainetega kindlustatusse;

WTO vaidluste lahendamine

| 25. | märgib ära asjaolu, et banaanikaubanduslepingu sõlmimisega lahendati WTOs tehniliselt kõige keerulisemad, poliitiliselt tundlikumad ja olulisemad vaidlused, mis olid väldanud 20 aastat, ning see on oluline samm eeskirjapõhise mitmepoolse kaubandussüsteemi kindlustamise suunas ning võib olla otsustavaks panuseks WTO läbirääkimistel, kus otsitakse lahendusi troopiliste toodete ja soodustustega seotud probleemidele; |
| --- | --- |

25.

märgib ära asjaolu, et banaanikaubanduslepingu sõlmimisega lahendati WTOs tehniliselt kõige keerulisemad, poliitiliselt tundlikumad ja olulisemad vaidlused, mis olid väldanud 20 aastat, ning see on oluline samm eeskirjapõhise mitmepoolse kaubandussüsteemi kindlustamise suunas ning võib olla otsustavaks panuseks WTO läbirääkimistel, kus otsitakse lahendusi troopiliste toodete ja soodustustega seotud probleemidele;

| 26. | kutsub komisjoni tagama, et hormoonidega töödeldud veiseliha vaidluse lahendamine võimaldaks kõrvaldada sanktsioonid ELi toodetelt, kindlustades samas, et veiseliha import ELi on ELi nõuetega kooskõlas; |
| --- | --- |

26.

kutsub komisjoni tagama, et hormoonidega töödeldud veiseliha vaidluse lahendamine võimaldaks kõrvaldada sanktsioonid ELi toodetelt, kindlustades samas, et veiseliha import ELi on ELi nõuetega kooskõlas;

| 27. | on klooriga töödeldud kanaliha vaidlusega seoses seisukohal, et selliste toodete import ELi oleks vastuolus üldsuse nõudmisega tagada ELis toodete ohutus ning otseselt vastuolus Euroopa toiduainetööstuse mudeli aluspõhimõtetega; |
| --- | --- |

27.

on klooriga töödeldud kanaliha vaidlusega seoses seisukohal, et selliste toodete import ELi oleks vastuolus üldsuse nõudmisega tagada ELis toodete ohutus ning otseselt vastuolus Euroopa toiduainetööstuse mudeli aluspõhimõtetega;

| 28. | palub komisjonil otsustavalt kaitsta geneetiliselt muundatud organismide kasutusse lubamist ja turustamist käsitlevaid ELi eeskirju WTOs esitatavate nõudmiste eest; |
| --- | --- |

28.

palub komisjonil otsustavalt kaitsta geneetiliselt muundatud organismide kasutusse lubamist ja turustamist käsitlevaid ELi eeskirju WTOs esitatavate nõudmiste eest;

Põllumajandus mõnepoolsetes, piirkondadevahelistes ja kahepoolsetes kaubandussuhetes

| 29. | on veendunud, et ELi jaoks peab jääma prioriteediks mitmepoolsete kokkulepete sõlmimine; on seisukohal, et kahepoolsed kaubanduslepingud peavad olema täienduseks mitmepoolsetele protsessidele sel moel, et peetakse kinni võrdsetest töötingimustest, ühistest keskkonnaalastest eeskirjadest ja Euroopa Liidus juba kehtivatest toiduohutuse normidest, vältides üksnes säästva arengu programmide toetamist; tuletab meelde, et Euroopa Liidul on põllumajanduses olulisi aktiivseid huve, eriti seoses kõrgekvaliteediliste töödeldud toodetega; on veendunud, et kahepoolsed kaubanduslepingud põhiliste kaubanduspartneritega võivad edukalt edendada ELi põllumajandus- ja toiduainetööstuse ekspordihuve, andes märkimisväärset majanduslikku kasu; |
| --- | --- |

29.

on veendunud, et ELi jaoks peab jääma prioriteediks mitmepoolsete kokkulepete sõlmimine; on seisukohal, et kahepoolsed kaubanduslepingud peavad olema täienduseks mitmepoolsetele protsessidele sel moel, et peetakse kinni võrdsetest töötingimustest, ühistest keskkonnaalastest eeskirjadest ja Euroopa Liidus juba kehtivatest toiduohutuse normidest, vältides üksnes säästva arengu programmide toetamist; tuletab meelde, et Euroopa Liidul on põllumajanduses olulisi aktiivseid huve, eriti seoses kõrgekvaliteediliste töödeldud toodetega; on veendunud, et kahepoolsed kaubanduslepingud põhiliste kaubanduspartneritega võivad edukalt edendada ELi põllumajandus- ja toiduainetööstuse ekspordihuve, andes märkimisväärset majanduslikku kasu;

| 30. | nõuab, et ELi imporditud põllumajandustoodetel oleksid Euroopa tarbijatele samad tagatised, mis on sätestatud Euroopa tootmismeetoditele tarbijakaitse, loomade heaolu, keskkonnakaitse ja minimaalsete sotsiaalnormide osas, ning juhib tähelepanu Euroopa Parlamendi kindlale seisukohale selles küsimuses; palub komisjonil lisada kahepoolsetesse kaubanduskokkulepetesse klauslid, mis kohustavad kolmandaid riike täitma samu sanitaar- ja fütosanitaartingimusi, mis on kehtestatud Euroopa tootjatele; on seisukohal, et selliste kokkulepetega tuleks näha ette vähemalt rahvusvaheliste kohustuste ja standardite järgimine; |
| --- | --- |

30.

nõuab, et ELi imporditud põllumajandustoodetel oleksid Euroopa tarbijatele samad tagatised, mis on sätestatud Euroopa tootmismeetoditele tarbijakaitse, loomade heaolu, keskkonnakaitse ja minimaalsete sotsiaalnormide osas, ning juhib tähelepanu Euroopa Parlamendi kindlale seisukohale selles küsimuses; palub komisjonil lisada kahepoolsetesse kaubanduskokkulepetesse klauslid, mis kohustavad kolmandaid riike täitma samu sanitaar- ja fütosanitaartingimusi, mis on kehtestatud Euroopa tootjatele; on seisukohal, et selliste kokkulepetega tuleks näha ette vähemalt rahvusvaheliste kohustuste ja standardite järgimine;

| 31. | rõhutab, et vältimaks „kaks korda maksmist” – kõigepealt kahepoolsel ja siis mitmepoolsel tasandil – tuleb toetada nn ühe tasku lepingut, mille alusel kahepoolsetes lepingutes sisalduvad soodustused seotakse Doha läbirääkimiste lõplike tulemustega; |
| --- | --- |

31.

rõhutab, et vältimaks „kaks korda maksmist” – kõigepealt kahepoolsel ja siis mitmepoolsel tasandil – tuleb toetada nn ühe tasku lepingut, mille alusel kahepoolsetes lepingutes sisalduvad soodustused seotakse Doha läbirääkimiste lõplike tulemustega;

| 32. | rõhutab sooduspäritolureeglite mööndusteta rakendamise olulisust; nõuab, et vaadataks läbi kõik kaubandussoodustused, mis Euroopa Liit on andnud G20 liikmesriikidele; |
| --- | --- |

32.

rõhutab sooduspäritolureeglite mööndusteta rakendamise olulisust; nõuab, et vaadataks läbi kõik kaubandussoodustused, mis Euroopa Liit on andnud G20 liikmesriikidele;

| 33. | on seisukohal, et seada tuleks teatud piirid, et vältida korrapäratut tegevust põllumajandus- ja toiduainesektori kaubanduses, nt kolmnurkkaubandust, mille puhul riik ekspordib oma toodangu ELi, saades kasu ELi turule juurdepääsu eelistest, ning seejärel impordib oma vajaduste katmiseks tooteid mujalt; on seisukohal, et sellise korrapäratu tegevuse vältimiseks ei tohiks ELi pakutavad turule juurdepääsu soodustused kolmandate riikidega sõlmitud kaubanduslepingutes ületada kõnealuste riikide tegelikku tootmis- ja ekspordipotentsiaali; |
| --- | --- |

33.

on seisukohal, et seada tuleks teatud piirid, et vältida korrapäratut tegevust põllumajandus- ja toiduainesektori kaubanduses, nt kolmnurkkaubandust, mille puhul riik ekspordib oma toodangu ELi, saades kasu ELi turule juurdepääsu eelistest, ning seejärel impordib oma vajaduste katmiseks tooteid mujalt; on seisukohal, et sellise korrapäratu tegevuse vältimiseks ei tohiks ELi pakutavad turule juurdepääsu soodustused kolmandate riikidega sõlmitud kaubanduslepingutes ületada kõnealuste riikide tegelikku tootmis- ja ekspordipotentsiaali;

| 34. | kutsub komisjoni otsustavalt kaitsma geograafiliste tähiste lisamist lahutamatu osana võltsimisvastast võitlust käsitlevasse kaubanduslepingusse; avaldab kahetsust, et hiljuti lõpuleviidud või käimasolevate kaubandusläbirääkimiste raames kaitsevad meie kaubanduspartnerid üksnes osa ELi geograafilistest tähistest; tuletab meelde, et vastavalt strateegiale „Global Europe” peavad „WTO+”tüüpi mehhanismid kahepoolsete lepingute tulemusel geograafiliste tähiste kaitse taset tugevdama; rõhutab vajadust asjakohase ja läbipaistva protsessi järele kõigi huvitatud pooltega, eelkõige parlamendi ja komisjoniga konsulteerimise eesmärgil; |
| --- | --- |

34.

kutsub komisjoni otsustavalt kaitsma geograafiliste tähiste lisamist lahutamatu osana võltsimisvastast võitlust käsitlevasse kaubanduslepingusse; avaldab kahetsust, et hiljuti lõpuleviidud või käimasolevate kaubandusläbirääkimiste raames kaitsevad meie kaubanduspartnerid üksnes osa ELi geograafilistest tähistest; tuletab meelde, et vastavalt strateegiale „Global Europe” peavad „WTO+”tüüpi mehhanismid kahepoolsete lepingute tulemusel geograafiliste tähiste kaitse taset tugevdama; rõhutab vajadust asjakohase ja läbipaistva protsessi järele kõigi huvitatud pooltega, eelkõige parlamendi ja komisjoniga konsulteerimise eesmärgil;

| 35. | tuletab meelde, et vabakaubandusleping Lõuna-Koreaga võimaldas tunnustada märkimisväärset hulka geograafilisi tähiseid; nõuab täiendavate jõupingutuste tegemist, et võimaldada seda ka tulevastes kaubanduslepingutes; märgib, et geograafiliste tähiste kaitse ja tunnustamine kolmandates riikides võib osutuda ELi põllumajandus- ja toiduainesektori jaoks väga väärtuslikuks; |
| --- | --- |

35.

tuletab meelde, et vabakaubandusleping Lõuna-Koreaga võimaldas tunnustada märkimisväärset hulka geograafilisi tähiseid; nõuab täiendavate jõupingutuste tegemist, et võimaldada seda ka tulevastes kaubanduslepingutes; märgib, et geograafiliste tähiste kaitse ja tunnustamine kolmandates riikides võib osutuda ELi põllumajandus- ja toiduainesektori jaoks väga väärtuslikuks;

| 36. | märgib, et komisjoni väitel vabastaks ELi ja Lõuna-Korea vaheline vabakaubandusleping ELi eksportijad igal aastal 380 miljoni euro suurusest tollimaksude koormast, kaotades tollimaksud 99 % ELi põllumajandustoodete ekspordi puhul; |
| --- | --- |

36.

märgib, et komisjoni väitel vabastaks ELi ja Lõuna-Korea vaheline vabakaubandusleping ELi eksportijad igal aastal 380 miljoni euro suurusest tollimaksude koormast, kaotades tollimaksud 99 % ELi põllumajandustoodete ekspordi puhul;

| 37. | palub komisjonil tagada, et kaubanduskokkulepped ei kahjustaks ELi süsteemi, mis käsitleb puu- ja köögivilja hinda piiril, säilitades samal ajal praegused impordigraafikud; nõuab siiski tungivalt, et komisjon teeks esimesel võimalusel vajalikud muudatused selleks, et parandada süsteemi toimimist; |
| --- | --- |

37.

palub komisjonil tagada, et kaubanduskokkulepped ei kahjustaks ELi süsteemi, mis käsitleb puu- ja köögivilja hinda piiril, säilitades samal ajal praegused impordigraafikud; nõuab siiski tungivalt, et komisjon teeks esimesel võimalusel vajalikud muudatused selleks, et parandada süsteemi toimimist;

| 38. | juhib eelkõige tähelepanu asjaolule, et keerukas piiril kehtiva hinna süsteem, mida kohaldatakse Marokost pärit tomatiimpordi suhtes, põhjustab eeskirjade rikkumist; nõuab seetõttu tungivalt, et komisjon teeks viivitamata asjakohased muudatused; |
| --- | --- |

38.

juhib eelkõige tähelepanu asjaolule, et keerukas piiril kehtiva hinna süsteem, mida kohaldatakse Marokost pärit tomatiimpordi suhtes, põhjustab eeskirjade rikkumist; nõuab seetõttu tungivalt, et komisjon teeks viivitamata asjakohased muudatused;

| 39. | väljendab sügavat muret ELi ja Maroko kokkuleppe pärast; juhib tähelepanu asjaolule, et Euroopa turud on küll peaaegu täielikult avatud Marokost pärinevale impordile, kuid teatavate põllumajandustoodete osas kehtivad ELi ekspordi suhtes kvoodid, sealhulgas sellistele olulistele toodetele nagu õunviljad; |
| --- | --- |

39.

väljendab sügavat muret ELi ja Maroko kokkuleppe pärast; juhib tähelepanu asjaolule, et Euroopa turud on küll peaaegu täielikult avatud Marokost pärinevale impordile, kuid teatavate põllumajandustoodete osas kehtivad ELi ekspordi suhtes kvoodid, sealhulgas sellistele olulistele toodetele nagu õunviljad;

| 40. | avaldab kahetsust, et Marokoga sõlmitava assotsieerimislepingu põllumajanduspeatüki läbirääkimistega ei kaasnenud ühtegi tagatist sooduskvootide ega Maroko ekspordi suhtes piiril kehtivate hindadega arvestamise kohta; |
| --- | --- |

40.

avaldab kahetsust, et Marokoga sõlmitava assotsieerimislepingu põllumajanduspeatüki läbirääkimistega ei kaasnenud ühtegi tagatist sooduskvootide ega Maroko ekspordi suhtes piiril kehtivate hindadega arvestamise kohta;

| 41. | kutsub komisjoni pidama kinni oma kohustusest seoses ELi suhkrusektoriga ja lõpetama kahe- ja mitmepoolsetel kaubandusläbirääkimistel süstemaatilised soodustused suhkru osas; märgib sellega seoses ära suhkrusektoriga seotud algatusi, mis on suurendanud liidu konkurentsivõimet ning parandanud samal ajal keskkonnasäästlikkust ja andnud panuse ELi arengualasesse tegevusse, mille käigus on tehtud soodustusi AKV riikidele ja vähimarenenud maadele; |
| --- | --- |

41.

kutsub komisjoni pidama kinni oma kohustusest seoses ELi suhkrusektoriga ja lõpetama kahe- ja mitmepoolsetel kaubandusläbirääkimistel süstemaatilised soodustused suhkru osas; märgib sellega seoses ära suhkrusektoriga seotud algatusi, mis on suurendanud liidu konkurentsivõimet ning parandanud samal ajal keskkonnasäästlikkust ja andnud panuse ELi arengualasesse tegevusse, mille käigus on tehtud soodustusi AKV riikidele ja vähimarenenud maadele;

| 42. | juhib tähelepanu asjaolule, et kolmandatele riikidele (näiteks Ladina-Ameerika riikidele ja Ukrainale) tehtud täiendavad kahepoolsed soodustused ELi suhkruturule juurdepääsuks muudavad ELi suhkruturu ebastabiilseks ja kahjustavad vähim arenenud riikide ja AKV riikide eeliskohtlemist; on üha enam mures asjaolu pärast, et kui neid soodustusi antakse netoimportivatele riikidele, siis soodustavad need vahetuskaubamehhanisme; kutsub komisjoni jätma jätkuvalt suhkur ja suhkrust saadud tooted, sealhulgas etanool, kahepoolsete läbirääkimiste raamidest välja; |
| --- | --- |

42.

juhib tähelepanu asjaolule, et kolmandatele riikidele (näiteks Ladina-Ameerika riikidele ja Ukrainale) tehtud täiendavad kahepoolsed soodustused ELi suhkruturule juurdepääsuks muudavad ELi suhkruturu ebastabiilseks ja kahjustavad vähim arenenud riikide ja AKV riikide eeliskohtlemist; on üha enam mures asjaolu pärast, et kui neid soodustusi antakse netoimportivatele riikidele, siis soodustavad need vahetuskaubamehhanisme; kutsub komisjoni jätma jätkuvalt suhkur ja suhkrust saadud tooted, sealhulgas etanool, kahepoolsete läbirääkimiste raamidest välja;

| 43. | kutsub komisjoni hoidma ära etanooli impordimaksudest kõrvalehoidmist, kuna ELi tuuakse nüüd üha suuremates kogustes etanooli segudes, mille imporditollimaks on väga madal; |
| --- | --- |

43.

kutsub komisjoni hoidma ära etanooli impordimaksudest kõrvalehoidmist, kuna ELi tuuakse nüüd üha suuremates kogustes etanooli segudes, mille imporditollimaks on väga madal;

| 44. | kutsub komisjoni tagama sümmeetrilisi tariifseid soodustusi vabakaubanduspiirkondade lepingutes, mida EL on sõlminud riikidega, kellel on märkimisväärne põllumajandusliku tootmise ja ekspordi potentsiaal, nt Mercosuri riikidega; |
| --- | --- |

44.

kutsub komisjoni tagama sümmeetrilisi tariifseid soodustusi vabakaubanduspiirkondade lepingutes, mida EL on sõlminud riikidega, kellel on märkimisväärne põllumajandusliku tootmise ja ekspordi potentsiaal, nt Mercosuri riikidega;

| 45. | võtab teadmiseks läbirääkimiste taasalustamise ELi–Mercosuri assotsieerimislepingu üle – leping on erakordselt tähtis ning puudutaks 700 miljonit inimest ja oleks maailma kõige kõrgemate eesmärkidega kahe regiooni vaheline leping – ning rõhutab seepärast, et Euroopa Parlament peaks olema tihedalt kaasatud läbirääkimistesse selle kõigis järkudes; |
| --- | --- |

45.

võtab teadmiseks läbirääkimiste taasalustamise ELi–Mercosuri assotsieerimislepingu üle – leping on erakordselt tähtis ning puudutaks 700 miljonit inimest ja oleks maailma kõige kõrgemate eesmärkidega kahe regiooni vaheline leping – ning rõhutab seepärast, et Euroopa Parlament peaks olema tihedalt kaasatud läbirääkimistesse selle kõigis järkudes;

| 46. | peab vastuvõetamatuks asjaolu, et komisjon jätkas läbirääkimisi Mercosuriga ilma üksikasjaliku mõjuhinnangu avalikkusele kättesaadavaks tegemiseta ja ilma asjakohase poliitilise arutelu pidamiseta nõukogu ja Euroopa Parlamendiga; nõuab, et hinnataks nende läbirääkimiste tagajärgede mõju Euroopa põllumajandussektoritele ja piirkondadele ning seda mõjuhinnangut arutataks enne igasuguseid tariifipakkumiste läbirääkimisi liidu ja Mercosuri vahel; tuletab meelde, et arvestades nende läbirääkimiste olulisust põllumajandusele, tuleb need tingimata seostada Doha vooruga; palub seega komisjonil viia läbirääkimised Mercosuriga lõpule alles pärast WTO vooru lõppu, nagu näevad ette komisjonile antud volitused; kutsub komisjoni hoidma nõukogu ja parlamenti nõuetekohaselt kursis Mercosuriga peetavate läbirääkimiste arenguga ning teavitama edaspidi nõukogu ja parlamenti enne selliste kaubandusläbirääkimiste alustamist; |
| --- | --- |

46.

peab vastuvõetamatuks asjaolu, et komisjon jätkas läbirääkimisi Mercosuriga ilma üksikasjaliku mõjuhinnangu avalikkusele kättesaadavaks tegemiseta ja ilma asjakohase poliitilise arutelu pidamiseta nõukogu ja Euroopa Parlamendiga; nõuab, et hinnataks nende läbirääkimiste tagajärgede mõju Euroopa põllumajandussektoritele ja piirkondadele ning seda mõjuhinnangut arutataks enne igasuguseid tariifipakkumiste läbirääkimisi liidu ja Mercosuri vahel; tuletab meelde, et arvestades nende läbirääkimiste olulisust põllumajandusele, tuleb need tingimata seostada Doha vooruga; palub seega komisjonil viia läbirääkimised Mercosuriga lõpule alles pärast WTO vooru lõppu, nagu näevad ette komisjonile antud volitused; kutsub komisjoni hoidma nõukogu ja parlamenti nõuetekohaselt kursis Mercosuriga peetavate läbirääkimiste arenguga ning teavitama edaspidi nõukogu ja parlamenti enne selliste kaubandusläbirääkimiste alustamist;

| 47. | on sügavalt mures mõju pärast, mida võimaliku assotsieerimislepingu sõlmimine Mercosuriga avaldab kogu ELi põllumajandussektorile, pidades silmas Mercosuri 2006. aasta märtsis esitatud taotlust juurdepääsuks ELi põllumajandusturule, mis läks oluliselt kaugemale 2004. aastal ELi tehtud juba niigi märkimisväärsest pakkumisest; peab seetõttu vajalikuks vaadata läbi soodustused eesmärgiga kaitsta meie põllumajandustootjate huve; |
| --- | --- |

47.

on sügavalt mures mõju pärast, mida võimaliku assotsieerimislepingu sõlmimine Mercosuriga avaldab kogu ELi põllumajandussektorile, pidades silmas Mercosuri 2006. aasta märtsis esitatud taotlust juurdepääsuks ELi põllumajandusturule, mis läks oluliselt kaugemale 2004. aastal ELi tehtud juba niigi märkimisväärsest pakkumisest; peab seetõttu vajalikuks vaadata läbi soodustused eesmärgiga kaitsta meie põllumajandustootjate huve;

| 48. | on seisukohal, et ELi ja Mercosuri vahelistes läbirääkimistes ei ole arvesse võetud uute liikmesriikide seisukohta, kuna volituste suhtes lepiti nõukoguga kokku 1999. aastal; |
| --- | --- |

48.

on seisukohal, et ELi ja Mercosuri vahelistes läbirääkimistes ei ole arvesse võetud uute liikmesriikide seisukohta, kuna volituste suhtes lepiti nõukoguga kokku 1999. aastal;

| 49. | märgib, et Mercosuri riikides on põllumajandustootjatel palju väiksemad tootmiskulud, sealhulgas maa ja tööjõuga seotud kulud ning muud kapitalikulud, ning et Mercosuri tootjad ei pea järgima samu standardeid kui ELi tootjad seoses keskkonna-, loomade heaolu, toiduohutuse ja fütosanitaarmeetmetega; rõhutab, et tuleb jõuda mõlema poole jaoks tasakaalustatud tulemusteni, tagades, et läbirääkimistel võetakse täies ulatuses arvesse lepingu tagajärgi ja mõju, eriti keskkonna- ja sotsiaalprobleeme; kutsub komisjoni koostama mõjuhinnangut kõnealuse lepingu tagajärgede kohta põllumajandussektoris; |
| --- | --- |

49.

märgib, et Mercosuri riikides on põllumajandustootjatel palju väiksemad tootmiskulud, sealhulgas maa ja tööjõuga seotud kulud ning muud kapitalikulud, ning et Mercosuri tootjad ei pea järgima samu standardeid kui ELi tootjad seoses keskkonna-, loomade heaolu, toiduohutuse ja fütosanitaarmeetmetega; rõhutab, et tuleb jõuda mõlema poole jaoks tasakaalustatud tulemusteni, tagades, et läbirääkimistel võetakse täies ulatuses arvesse lepingu tagajärgi ja mõju, eriti keskkonna- ja sotsiaalprobleeme; kutsub komisjoni koostama mõjuhinnangut kõnealuse lepingu tagajärgede kohta põllumajandussektoris;

| 50. | on seisukohal, et turgude integreerimise tase Mercosuri tolliliidus on praegu ebapiisav, et tagada piirkonnas importkauba piisav ringlus; usub, et kokkulepe ei annaks tegelikku lisandväärtust ilma säteteta, mis tagaksid ELi põllumajandustoodete tegeliku ja täieliku liikumise Mercosuri piirkonnas; |
| --- | --- |

50.

on seisukohal, et turgude integreerimise tase Mercosuri tolliliidus on praegu ebapiisav, et tagada piirkonnas importkauba piisav ringlus; usub, et kokkulepe ei annaks tegelikku lisandväärtust ilma säteteta, mis tagaksid ELi põllumajandustoodete tegeliku ja täieliku liikumise Mercosuri piirkonnas;

| 51. | avaldab kahetsust hiljutiste imporditollitariifide soodustuste pärast, mida komisjon tegi Euroopa Liitu banaane eksportivatele riikidele; palub äärepoolseimate piirkondade abikavade (POSEI) alusel Euroopa tootjatele antav abi ajakohastada, et hüvitada neile selle tariifisoodustusega ühenduse turu hindadega kaasnevad tagajärjed; on veendunud, et tulevikus tuleb sarnastel kaubandusläbirääkimistel võtta arvesse ühenduse ja AKV riikide tootjate huve, et ei nõrgestataks neid sektoreid, mis annavad tööd väga paljudele inimestele; |
| --- | --- |

51.

avaldab kahetsust hiljutiste imporditollitariifide soodustuste pärast, mida komisjon tegi Euroopa Liitu banaane eksportivatele riikidele; palub äärepoolseimate piirkondade abikavade (POSEI) alusel Euroopa tootjatele antav abi ajakohastada, et hüvitada neile selle tariifisoodustusega ühenduse turu hindadega kaasnevad tagajärjed; on veendunud, et tulevikus tuleb sarnastel kaubandusläbirääkimistel võtta arvesse ühenduse ja AKV riikide tootjate huve, et ei nõrgestataks neid sektoreid, mis annavad tööd väga paljudele inimestele;

| 52. | rõhutab asjaolu, et Toidu- ja Veterinaarameti mitmetes aruannetes rõhutatakse, et Brasiilia veiseliha puhul ei suudeta jätkuvalt saavutada ELi tootja- ja tarbijastandardeid toiduohutuse, loomade tuvastamise ja jälgitavuse, loomatervise ja haiguste järelevalve kohta; |
| --- | --- |

52.

rõhutab asjaolu, et Toidu- ja Veterinaarameti mitmetes aruannetes rõhutatakse, et Brasiilia veiseliha puhul ei suudeta jätkuvalt saavutada ELi tootja- ja tarbijastandardeid toiduohutuse, loomade tuvastamise ja jälgitavuse, loomatervise ja haiguste järelevalve kohta;

| 53. | juhib tungivalt komisjoni tähelepanu mitmesugustele Brasiilia tervisekaitseameti (Anvisa) avaldatud aruannetele ELis ja enamikus maailma riikides keelatud pestitsiidide massilise kasutamise kohta Brasiilias, mis toob esile sellest tingitud tõsise ohu tervisele; |
| --- | --- |

53.

juhib tungivalt komisjoni tähelepanu mitmesugustele Brasiilia tervisekaitseameti (Anvisa) avaldatud aruannetele ELis ja enamikus maailma riikides keelatud pestitsiidide massilise kasutamise kohta Brasiilias, mis toob esile sellest tingitud tõsise ohu tervisele;

| 54. | väljendab sügavat muret asjaolu pärast, et vastupidiselt oma WTO kohustustele kohaldab Argentina poliitikat, mille eesmärk on piirata omamaise toodanguga konkureerivate toidukaupade importi; juhib tähelepanu asjaolule, et need meetmed täiendavad Argentina impordi mitteautomaatse litsentsimise süsteemi, millel on juba negatiivne mõju ELi ekspordile; kutsub komisjoni võtma kõiki vajalikke meetmeid, et tagada ELi ja Mercosuri vahelise lepingu sõlmimise mõttega vastuolus olevate meetmete tegelik peatamine; |
| --- | --- |

54.

väljendab sügavat muret asjaolu pärast, et vastupidiselt oma WTO kohustustele kohaldab Argentina poliitikat, mille eesmärk on piirata omamaise toodanguga konkureerivate toidukaupade importi; juhib tähelepanu asjaolule, et need meetmed täiendavad Argentina impordi mitteautomaatse litsentsimise süsteemi, millel on juba negatiivne mõju ELi ekspordile; kutsub komisjoni võtma kõiki vajalikke meetmeid, et tagada ELi ja Mercosuri vahelise lepingu sõlmimise mõttega vastuolus olevate meetmete tegelik peatamine;

| 55. | tunneb muret Euroopa–Vahemere piirkonna lepingutes tehtud soodustuste pärast puu- ja köögiviljadele; tuletab sellega seoses meelde, et põllumajandustoodete kaubanduse liberaliseerimine Vahemere Liidu raames peab jätkuvalt juhinduma Vahemere piirkonna lõuna- ja põhjaosa riikide vahelisest tootmisgraafikute täiendavusest; |
| --- | --- |

55.

tunneb muret Euroopa–Vahemere piirkonna lepingutes tehtud soodustuste pärast puu- ja köögiviljadele; tuletab sellega seoses meelde, et põllumajandustoodete kaubanduse liberaliseerimine Vahemere Liidu raames peab jätkuvalt juhinduma Vahemere piirkonna lõuna- ja põhjaosa riikide vahelisest tootmisgraafikute täiendavusest;

| 56. | rõhutab, et samal ajal kui tubakatooteid peab korraldama range reguleeriva raamistikuga, siis tubakatoodete koostisosade reguleerimisel ELi ja rahvusvahelisel tasandil tuleb järgida proportsionaalset, teaduslikel tõenditel rajanevat riskipõhist lähenemisviisi; hoiatab mitteteaduslikel tõenditel põhineva mis tahes koostisosa keelustamise eest, mille tulemuseks oleks eelkõige Euroopa traditsiooniliste segatud tubakatoodete keelustamine, mis tooks kaasa tõsiseid sotsiaal-majanduslikke tagasilööke (idamaiseid ja muid tubakaliike tootvate) ELi tubakakasvatajatele, ilma et sellel oleks inimeste tervise seisukohast mingit kasu; |
| --- | --- |

56.

rõhutab, et samal ajal kui tubakatooteid peab korraldama range reguleeriva raamistikuga, siis tubakatoodete koostisosade reguleerimisel ELi ja rahvusvahelisel tasandil tuleb järgida proportsionaalset, teaduslikel tõenditel rajanevat riskipõhist lähenemisviisi; hoiatab mitteteaduslikel tõenditel põhineva mis tahes koostisosa keelustamise eest, mille tulemuseks oleks eelkõige Euroopa traditsiooniliste segatud tubakatoodete keelustamine, mis tooks kaasa tõsiseid sotsiaal-majanduslikke tagasilööke (idamaiseid ja muid tubakaliike tootvate) ELi tubakakasvatajatele, ilma et sellel oleks inimeste tervise seisukohast mingit kasu;

| 57. | kutsub komisjoni võtma ELi kaubanduslepingute läbirääkimistes, muu hulgas Kanada ja Ukrainaga, arvesse ELi kodanike huve, säilitama avatust ning teavitama parlamenti regulaarselt läbirääkimiste käigust; väljendab kahetsust, et komisjon ei ole siiani teavitanud Euroopa Parlamenti ELi ja Kanada vahelise vabakaubanduslepingu läbirääkimistest, kuigi läbirääkimised algasid juba 2009. aasta oktoobris; palub seetõttu komisjoni teavitada Euroopa Parlamenti ja asjaomaseid komisjone üksikasjalikult kõigist järgnevatest läbirääkimisvoorudest; väljendab samuti muret komisjoni võimalike järeleandmiste pärast läbirääkimistel, eelkõige turgude avamist, GMOsid, piima, intellektuaalomandi kaitset ja päritolumärgistust käsitlevatel läbirääkimistel, ning kutsub komisjoni mitte tegema järeleandmisi, mis võivad avaldada Euroopa põllumajandusele negatiivset mõju; |
| --- | --- |

57.

kutsub komisjoni võtma ELi kaubanduslepingute läbirääkimistes, muu hulgas Kanada ja Ukrainaga, arvesse ELi kodanike huve, säilitama avatust ning teavitama parlamenti regulaarselt läbirääkimiste käigust; väljendab kahetsust, et komisjon ei ole siiani teavitanud Euroopa Parlamenti ELi ja Kanada vahelise vabakaubanduslepingu läbirääkimistest, kuigi läbirääkimised algasid juba 2009. aasta oktoobris; palub seetõttu komisjoni teavitada Euroopa Parlamenti ja asjaomaseid komisjone üksikasjalikult kõigist järgnevatest läbirääkimisvoorudest; väljendab samuti muret komisjoni võimalike järeleandmiste pärast läbirääkimistel, eelkõige turgude avamist, GMOsid, piima, intellektuaalomandi kaitset ja päritolumärgistust käsitlevatel läbirääkimistel, ning kutsub komisjoni mitte tegema järeleandmisi, mis võivad avaldada Euroopa põllumajandusele negatiivset mõju;

| 58. | väljendab muret võimalike teraviljasoodustuste pärast läbirääkimistel Ukrainaga, arvestades asjaolu, et Ukraina toodang on äärmiselt konkurentsivõimeline ning Ukraina kasutab juba praegu kolmandatele riikidele pakutavaid vähendatud tariifiga teraviljakvoote (nisu ja oder); kutsub seetõttu komisjoni piirama oma pakkumist selles valdkonnas; |
| --- | --- |

58.

väljendab muret võimalike teraviljasoodustuste pärast läbirääkimistel Ukrainaga, arvestades asjaolu, et Ukraina toodang on äärmiselt konkurentsivõimeline ning Ukraina kasutab juba praegu kolmandatele riikidele pakutavaid vähendatud tariifiga teraviljakvoote (nisu ja oder); kutsub seetõttu komisjoni piirama oma pakkumist selles valdkonnas;

| 59. | kordab taas, et põllumajandustoodetega kauplemine on arengumaade majanduslikuks arenguks ja vaesuse leevendamiseks oluline; palub ELil aidata AKV riikidel kohaneda suureneva ülemaailmse konkurentsiga; |
| --- | --- |

59.

kordab taas, et põllumajandustoodetega kauplemine on arengumaade majanduslikuks arenguks ja vaesuse leevendamiseks oluline; palub ELil aidata AKV riikidel kohaneda suureneva ülemaailmse konkurentsiga;

| 60. | palub komisjonil oma tulevase kaubandusstrateegia koostamisel ja elluviimisel käesolevat resolutsiooni arvesse võtta; |
| --- | --- |

60.

palub komisjonil oma tulevase kaubandusstrateegia koostamisel ja elluviimisel käesolevat resolutsiooni arvesse võtta;

*

* *

| 61. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

61.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 293 E, 2.12.2006, lk 155.

(2)  ELT C 286 E, 22.10.2010, lk 1.

(3)  ELT C 4 E, 7.1.2011, lk 25.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0286.

(5)  ELT L 140, 5.6.2009, lk 16.

(6)  EÜT L 194, 18.7.2001, lk 26.

---

| 7.7.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 199/58 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 199/58

---

Teisipäev, 8. märts 2011ELi valgupuudujääk ja selle pikaajalise probleemi võimalikud lahendused

P7_TA(2011)0084

Euroopa Parlamendi 8. märtsi 2011. aasta resolutsioon proteiini nappuse ja selle pikaajalise probleemi võimalike lahenduste kohta Euroopa Liidus (2010/2111(INI))

2012/C 199 E/07

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 18. novembri 2010. aasta teatist pealkirjaga „Ühise põllumajanduspoliitika eesmärgid 2020. aastaks: toidu, loodusvarade ja territooriumiga seotud tulevikuprobleemide lahendamine” (KOM(2010)0672); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. novembri 2010. aasta teatist pealkirjaga „Ühise põllumajanduspoliitika eesmärgid 2020. aastaks: toidu, loodusvarade ja territooriumiga seotud tulevikuprobleemide lahendamine” (KOM(2010)0672);

| — | võttes arvesse komisjoni 16. juuli 2010. aasta teatist „TSE tegevuskava nr 2. Strateegiadokument transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate kohta aastateks 2010–2015” (KOM(2010)0384); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 16. juuli 2010. aasta teatist „TSE tegevuskava nr 2. Strateegiadokument transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate kohta aastateks 2010–2015” (KOM(2010)0384);

| — | võttes arvesse nõukogu 8. juuni 1993. aasta otsust 93/355/EMÜ (1) teatavaid õliseemneid käsitleva vastastikuse mõistmise memorandumi sõlmimise kohta GATTi raames Euroopa Majandusühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahel, millega võeti vastu Blair House’i leping, milles sätestati õliseemnete ja valgurikaste kultuuride kasvatamise ülemmäär Euroopa Liidus ning nimetatud kultuuride eritariifid; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 8. juuni 1993. aasta otsust 93/355/EMÜ (1) teatavaid õliseemneid käsitleva vastastikuse mõistmise memorandumi sõlmimise kohta GATTi raames Euroopa Majandusühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahel, millega võeti vastu Blair House’i leping, milles sätestati õliseemnete ja valgurikaste kultuuride kasvatamise ülemmäär Euroopa Liidus ning nimetatud kultuuride eritariifid;

| — | võttes arvesse LMC Internationali 2009. aasta novembris Euroopa Komisjonile esitatud aruannet „Ühise põllumajanduspoliitika raames valgurikaste kultuuride suhtes kohaldatavate meetmete hindamine” (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse LMC Internationali 2009. aasta novembris Euroopa Komisjonile esitatud aruannet „Ühise põllumajanduspoliitika raames valgurikaste kultuuride suhtes kohaldatavate meetmete hindamine” (2);

| — | võttes arvesse nõukogu määrust (EMÜ) nr 1431/82 (3) ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1251/1999 (4), milles sätestatakse erimeetmed valgurikaste taimede sektoris ning millega kehtestatakse tagatud maksimumpindala, nõukogu määrust (EÜ) nr 1782/2003 (5) ning nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2009 (6) artikleid 76–78, milles sätestatakse valgurikaste taimede toetuse maksmise proportsionaalne vähendamine, ning komisjoni määrust (EÜ) nr 1121/2009 (7), millega kehtestatakse rakenduseeskirjad valgurikaste taimede toetuse maksmiseks; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu määrust (EMÜ) nr 1431/82 (3) ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1251/1999 (4), milles sätestatakse erimeetmed valgurikaste taimede sektoris ning millega kehtestatakse tagatud maksimumpindala, nõukogu määrust (EÜ) nr 1782/2003 (5) ning nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2009 (6) artikleid 76–78, milles sätestatakse valgurikaste taimede toetuse maksmise proportsionaalne vähendamine, ning komisjoni määrust (EÜ) nr 1121/2009 (7), millega kehtestatakse rakenduseeskirjad valgurikaste taimede toetuse maksmiseks;

| — | võttes arvesse määrust (EÜ) nr 767/2009 (8) sööda turuleviimise ja kasutamise kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse määrust (EÜ) nr 767/2009 (8) sööda turuleviimise ja kasutamise kohta;

| — | võttes arvesse nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2009 artiklit 68, millega võimaldatakse liikmesriikidel maksta toetust valgurikaste taimede kasvatamise eest nende territooriumil, ning mida on eelkõige kasutanud Prantsusmaa, Hispaania, Poola ja Soome; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2009 artiklit 68, millega võimaldatakse liikmesriikidel maksta toetust valgurikaste taimede kasvatamise eest nende territooriumil, ning mida on eelkõige kasutanud Prantsusmaa, Hispaania, Poola ja Soome;

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi 2007. aasta uurimust „Economic Impact of Unapproved GMOs on EU Feed Imports and Livestock Production”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi 2007. aasta uurimust „Economic Impact of Unapproved GMOs on EU Feed Imports and Livestock Production”;

| — | võttes arvesse, et ÜRO arenguprogrammi, ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) ja Maailmapanga koostatud aruandes „International Assessment of Agricultural Knowledge, Science and Technology” (IAASTD) ülemaailmselt toiduainetega varustatuse kohta on antud soovitusi, mis käsitlevad teadusuuringute ja kohalike eksperdihinnangute osatähtsust, sealhulgas valgurikaste kaunviljade osatähtsust; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse, et ÜRO arenguprogrammi, ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) ja Maailmapanga koostatud aruandes „International Assessment of Agricultural Knowledge, Science and Technology” (IAASTD) ülemaailmselt toiduainetega varustatuse kohta on antud soovitusi, mis käsitlevad teadusuuringute ja kohalike eksperdihinnangute osatähtsust, sealhulgas valgurikaste kaunviljade osatähtsust;

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni tellitud uuringuid, mida tutvustati 11. oktoobril 2010. aastal toimunud seminaril; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni tellitud uuringuid, mida tutvustati 11. oktoobril 2010. aastal toimunud seminaril;

| — | võttes arvesse oma 12. märtsi 2008. aasta resolutsiooni säästva põllumajanduse ja biogaasi ning ELi õigusaktide läbivaatamise vajaduse kohta (9); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. märtsi 2008. aasta resolutsiooni säästva põllumajanduse ja biogaasi ning ELi õigusaktide läbivaatamise vajaduse kohta (9);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48;

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit ja keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni arvamust (A7-0026/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit ja keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni arvamust (A7-0026/2011),

Põhilised faktid proteiini nappuse kohta: varustamine, nõudlus ja rahvusvaheline kaubandus

| A. | arvestades, et ELis kasvatatakse valgurikkaid taimi vaid 3 % liidu põllumaast ning praegu suudetakse liidus toota ainult 30 % loomasöödana kasutatavatest valgurikastest taimedest, kusjuures viimase kümne aasta jooksul on täheldatud selle puudujäägi kasvutendentsi; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ELis kasvatatakse valgurikkaid taimi vaid 3 % liidu põllumaast ning praegu suudetakse liidus toota ainult 30 % loomasöödana kasutatavatest valgurikastest taimedest, kusjuures viimase kümne aasta jooksul on täheldatud selle puudujäägi kasvutendentsi;

| B. | arvestades, et mõnes liikmesriigis jääb suur osa põllumajandusmaast aasta aasta järel harimata, nii et selle tootmispotentsiaal läheb kaduma; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et mõnes liikmesriigis jääb suur osa põllumajandusmaast aasta aasta järel harimata, nii et selle tootmispotentsiaal läheb kaduma;

| C. | arvestades, et valgurikaste taimede ulatuslik alatootmine sai ajalooliselt vaadeldes ühelt poolt alguse rahvusvaheliste kaubanduskokkulepetega (eelkõige Ameerika Ühendriikidega sõlmitud leppega), mis võimaldasid ELil kaitsta oma teraviljatootmist, ent vastutasuks nõudsid valgurikaste taimede ja õliseemnete tollimaksuvaba importi ELi (GATT ja 1992. aasta Blair House’i leping); arvestades, et see oli seotud valgurikaste taimede toodangu olulise suurendamisega ja uute tehnoloogiate kasutamisega väljapool ELi, mis pani ebavõrdsesse konkurentsiolukorda ELi põllumajandustootjad, kes ei pidanud valgurikaste taimede kasvatamist majanduslikult atraktiivseks; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et valgurikaste taimede ulatuslik alatootmine sai ajalooliselt vaadeldes ühelt poolt alguse rahvusvaheliste kaubanduskokkulepetega (eelkõige Ameerika Ühendriikidega sõlmitud leppega), mis võimaldasid ELil kaitsta oma teraviljatootmist, ent vastutasuks nõudsid valgurikaste taimede ja õliseemnete tollimaksuvaba importi ELi (GATT ja 1992. aasta Blair House’i leping); arvestades, et see oli seotud valgurikaste taimede toodangu olulise suurendamisega ja uute tehnoloogiate kasutamisega väljapool ELi, mis pani ebavõrdsesse konkurentsiolukorda ELi põllumajandustootjad, kes ei pidanud valgurikaste taimede kasvatamist majanduslikult atraktiivseks;

| D. | arvestades, et 70 % (42 miljonit tonni 2009. aastal) tarbitud taimsete valkude rikkast toorainest, põhiliselt sojajahu, imporditakse peamiselt Brasiiliast, Argentinast ja Ameerika Ühendriikidest ning et umbes 60 % sellest impordist (26 miljonit tonni) on rafineeritud taimeõli tootmise kõrvalsaadused, mida kasutatakse jahuna, eriti sojajahuna loomasöödas; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 70 % (42 miljonit tonni 2009. aastal) tarbitud taimsete valkude rikkast toorainest, põhiliselt sojajahu, imporditakse peamiselt Brasiiliast, Argentinast ja Ameerika Ühendriikidest ning et umbes 60 % sellest impordist (26 miljonit tonni) on rafineeritud taimeõli tootmise kõrvalsaadused, mida kasutatakse jahuna, eriti sojajahuna loomasöödas;

| E. | arvestades, et nii väikese toodangumahu tõttu kasutab Euroopa segasöödatööstus igal aastal ainult 2 miljonit tonni valgurikkaid taimi, kuigi hinnanguliselt suudaks ta neid kasutada 20 miljonit tonni aastas; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et nii väikese toodangumahu tõttu kasutab Euroopa segasöödatööstus igal aastal ainult 2 miljonit tonni valgurikkaid taimi, kuigi hinnanguliselt suudaks ta neid kasutada 20 miljonit tonni aastas;

| F. | arvestades, et kõnealune import on samaväärne väljaspool ELi haritava 20 miljoni hektariga ehk üle 10 % ELi haritavast maast ja nende tootjate suhtes ei kohaldata samasuguseid keskkonna, tervise ja geneetiliselt muundatud organismidega seotud reguleerivaid piiranguid nagu Euroopa tootjate suhtes; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kõnealune import on samaväärne väljaspool ELi haritava 20 miljoni hektariga ehk üle 10 % ELi haritavast maast ja nende tootjate suhtes ei kohaldata samasuguseid keskkonna, tervise ja geneetiliselt muundatud organismidega seotud reguleerivaid piiranguid nagu Euroopa tootjate suhtes;

| G. | arvestades, et Lõuna-Ameerika tarnijatele on tekkinud uued kliendid, eelkõige Hiina, kes tootmistingimuste osas ei ole nii nõudlikud kui Euroopa Liit, mis lisaks küllaltki läbipaistmatule tarnestrateegiale võib aja jooksul kahjustada turu stabiilsust ja tarneolukorda ELis; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Lõuna-Ameerika tarnijatele on tekkinud uued kliendid, eelkõige Hiina, kes tootmistingimuste osas ei ole nii nõudlikud kui Euroopa Liit, mis lisaks küllaltki läbipaistmatule tarnestrateegiale võib aja jooksul kahjustada turu stabiilsust ja tarneolukorda ELis;

| H. | arvestades, et ELi loomakasvatussektor on kaitsetu hinnakõikumiste ja turumoonutuste ees ning sõltub võimalustekohaste ja kvaliteetsete valgurikaste taimede impordist ning et sektori konkurentsivõimet kahjustavad loomasöödaks kasutatavate valgurikaste taimede impordiga kaasnevad lisakulud, mis tekivad seetõttu, et ELil puuduvad tehnilised lahendused kehtiva nulltolerantspoliitika raames seoses kasutusloata geneetiliselt muundatud organismide vähesel määral esinemisega taimedes; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ELi loomakasvatussektor on kaitsetu hinnakõikumiste ja turumoonutuste ees ning sõltub võimalustekohaste ja kvaliteetsete valgurikaste taimede impordist ning et sektori konkurentsivõimet kahjustavad loomasöödaks kasutatavate valgurikaste taimede impordiga kaasnevad lisakulud, mis tekivad seetõttu, et ELil puuduvad tehnilised lahendused kehtiva nulltolerantspoliitika raames seoses kasutusloata geneetiliselt muundatud organismide vähesel määral esinemisega taimedes;

| I. | arvestades, et soja ja maisi ebapiisavates kogustes importimine toob ELi loomakasvatus- ja loomasöödasektori jaoks kaasa lisakulud ning seab ohtu kodumaise lihatootmise majandusliku elujõulisuse; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et soja ja maisi ebapiisavates kogustes importimine toob ELi loomakasvatus- ja loomasöödasektori jaoks kaasa lisakulud ning seab ohtu kodumaise lihatootmise majandusliku elujõulisuse;

| J. | arvestades, et selle tagajärjel, et ELis kasvatatakse vähemal määral liblikõielisi söödataimi (lutsern, ristik, esparsett jne) ja kaunvilju (hernes, soja, lupiin, põlduba, vikk jne), on valgurikaste taimede uurimisprogrammide arv ELis langenud 50-lt 1980. aastal 15-le 2010. aastal ning unarusse on jäänud kohalike valgurikaste taimede kasvatamisega seotud väljaõpe ja praktiliste kogemuste omandamine, mis on kaasa toonud innovatsiooni ja piirkondlikule tasandile kohandatud seemnekasvatuse madala taseme ELis; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et selle tagajärjel, et ELis kasvatatakse vähemal määral liblikõielisi söödataimi (lutsern, ristik, esparsett jne) ja kaunvilju (hernes, soja, lupiin, põlduba, vikk jne), on valgurikaste taimede uurimisprogrammide arv ELis langenud 50-lt 1980. aastal 15-le 2010. aastal ning unarusse on jäänud kohalike valgurikaste taimede kasvatamisega seotud väljaõpe ja praktiliste kogemuste omandamine, mis on kaasa toonud innovatsiooni ja piirkondlikule tasandile kohandatud seemnekasvatuse madala taseme ELis;

| K. | arvestades, et EL sõltub väga suurel määral kolmandatest riikidest imporditavast sojaoast ja maisist ning nende toodete tarnimise katkemine selle tõttu, et need sisaldavad väga vähesel määral kinnitamata geneetiliselt muundatud organisme, läheb Euroopa söödatööstusele väga kalliks maksma; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et EL sõltub väga suurel määral kolmandatest riikidest imporditavast sojaoast ja maisist ning nende toodete tarnimise katkemine selle tõttu, et need sisaldavad väga vähesel määral kinnitamata geneetiliselt muundatud organisme, läheb Euroopa söödatööstusele väga kalliks maksma;

| L. | arvestades, et teadusuuringute poliitika saab ainult siis olla edukas, kui pakutakse lahendusi keskpikas ja pikaajalises perspektiivis, mis aga praegu valgurikaste taimede puhul paika ei pea; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et teadusuuringute poliitika saab ainult siis olla edukas, kui pakutakse lahendusi keskpikas ja pikaajalises perspektiivis, mis aga praegu valgurikaste taimede puhul paika ei pea;

| M. | arvestades, et kaduma võivad minna põllumajandustootjate teadmised jätkusuutlikest tavadest, mille puhul on taime- ja loomakasvatus omavahel tihedalt seotud tasakaalustatud külvikorra ja rohumaade asjakohase kasutuse kaudu, ning arvestades, et pealegi ei vasta kohalike valgurikaste taimede kvaliteet üksikutes loomakasvatussektorites nõutavale segasööda kvaliteedile; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et kaduma võivad minna põllumajandustootjate teadmised jätkusuutlikest tavadest, mille puhul on taime- ja loomakasvatus omavahel tihedalt seotud tasakaalustatud külvikorra ja rohumaade asjakohase kasutuse kaudu, ning arvestades, et pealegi ei vasta kohalike valgurikaste taimede kvaliteet üksikutes loomakasvatussektorites nõutavale segasööda kvaliteedile;

| N. | arvestades, et sissetulekuid valgurikaste taimede kasvatamisest tuleb suurendada lühikese aja jooksul, eriti ühise põllumajanduspoliitika eritoetuse abil, et valgurikkad taimed leiaksid püsiva koha külvikordades; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et sissetulekuid valgurikaste taimede kasvatamisest tuleb suurendada lühikese aja jooksul, eriti ühise põllumajanduspoliitika eritoetuse abil, et valgurikkad taimed leiaksid püsiva koha külvikordades;

Põhilised väited proteiini puudujäägi vähendamise eeliste kohta

| O. | arvestades, et tasakaalu taastamisel teravilja, valgurikaste kultuuride ja õliseemnetega varustamise ning nende tarbimise vahel ELis võiks olla põllumajandustootjatele ning toiduaine- ja söödatööstusele suur majanduslik kasu ning paraneks ka tervisliku ja kvaliteetse toidu valik tarbijate jaoks, kui eelseisva ühise põllumajanduspoliitika reformi poliitilises raamistikus keskendutaks täielikult komisjoni teatises esile toodud uutele ülesannetele; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et tasakaalu taastamisel teravilja, valgurikaste kultuuride ja õliseemnetega varustamise ning nende tarbimise vahel ELis võiks olla põllumajandustootjatele ning toiduaine- ja söödatööstusele suur majanduslik kasu ning paraneks ka tervisliku ja kvaliteetse toidu valik tarbijate jaoks, kui eelseisva ühise põllumajanduspoliitika reformi poliitilises raamistikus keskendutaks täielikult komisjoni teatises esile toodud uutele ülesannetele;

| P. | arvestades, et kõikides edendamismeetmetes ette nähtud võimalused tuleks ära kasutada, et propageerida teraviljade, valgurikaste taimede ja õliseemnete kasutamist inimtoiduks, ja neid tuleks kaitsta põllumajandustoodete kvaliteedisüsteemi abil, mis on ette nähtud geograafiliste või traditsiooniliste toodete kaitsmiseks, et sellega aidata säilitada nendest viljadest ja taimedest valmistatud kohalikke ja piirkondlikke toiduaineid; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et kõikides edendamismeetmetes ette nähtud võimalused tuleks ära kasutada, et propageerida teraviljade, valgurikaste taimede ja õliseemnete kasutamist inimtoiduks, ja neid tuleks kaitsta põllumajandustoodete kvaliteedisüsteemi abil, mis on ette nähtud geograafiliste või traditsiooniliste toodete kaitsmiseks, et sellega aidata säilitada nendest viljadest ja taimedest valmistatud kohalikke ja piirkondlikke toiduaineid;

| Q. | arvestades, et kliimamuutuse seisukohast võib valgurikaste kultuuride viljelemine vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid lämmastiku assimilatsiooni ja sidumise kaudu pinnases (kuni 100 kgN/ha kuus), mille tagajärjel saab hiljem vähem kasutada sünteetilist lämmastikväetist, mis sisaldab dilämmastikoksiidi, mille kliimakahjulik mõju võib olla 310 korda suurem kui süsinikdioksiidil; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et kliimamuutuse seisukohast võib valgurikaste kultuuride viljelemine vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid lämmastiku assimilatsiooni ja sidumise kaudu pinnases (kuni 100 kgN/ha kuus), mille tagajärjel saab hiljem vähem kasutada sünteetilist lämmastikväetist, mis sisaldab dilämmastikoksiidi, mille kliimakahjulik mõju võib olla 310 korda suurem kui süsinikdioksiidil;

| R. | arvestades, et ELi programm GL-PRO (European extension network for the development of grain legume production in the European Union) on tõestanud, et valgurikaste taimede lisamine külvikorda iga nelja aasta tagant vähendab oluliselt süsinikdioksiidi heidet (umbes 10–15 %) ja osooni tekkimist; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et ELi programm GL-PRO (European extension network for the development of grain legume production in the European Union) on tõestanud, et valgurikaste taimede lisamine külvikorda iga nelja aasta tagant vähendab oluliselt süsinikdioksiidi heidet (umbes 10–15 %) ja osooni tekkimist;

| S. | arvestades, et sagedamini kasutatava külvikorra või külvivahetuse puhul toob valgurikaste taimede suurem osakaal kaasa mullaviljakuse seisukohalt tasakaalustatuma toitainete talletamise, mulla väiksema hapestumise, suurema resistentsuse haiguste vastu ning parema mullastruktuuri (sealhulgas suurema energiatõhususe mulla töötlemiseks), herbitsiidide väiksema kasutuse ja suurema bioloogilise mitmekesisuse, mis aitab kaasa ka tolmlemisele; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et sagedamini kasutatava külvikorra või külvivahetuse puhul toob valgurikaste taimede suurem osakaal kaasa mullaviljakuse seisukohalt tasakaalustatuma toitainete talletamise, mulla väiksema hapestumise, suurema resistentsuse haiguste vastu ning parema mullastruktuuri (sealhulgas suurema energiatõhususe mulla töötlemiseks), herbitsiidide väiksema kasutuse ja suurema bioloogilise mitmekesisuse, mis aitab kaasa ka tolmlemisele;

| T. | arvestades, et külvikorras kasutatavate erinevate kultuuride arvukus aitab vähendada haiguste tõenäosust ja umbrohtude levikut ja sellest tulenevalt taimekaitsevahendite kasutust ning et valgurikaste taimede suurem osakaal külvikorras võib vähendada energiatarbimist 10 % võrra; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et külvikorras kasutatavate erinevate kultuuride arvukus aitab vähendada haiguste tõenäosust ja umbrohtude levikut ja sellest tulenevalt taimekaitsevahendite kasutust ning et valgurikaste taimede suurem osakaal külvikorras võib vähendada energiatarbimist 10 % võrra;

| U. | arvestades, et veemajanduse jaoks, eriti liblikõieliste kultuuride kasvatamine loomasöödaks (püsivad rohu-ristikheina segud või teravilja ja valgurikaste kultuuride segud) ning püsiv pinnakate võivad oluliselt vähendada toitainete, eriti nitraatide ja fosfaatide imbumist põhjavette; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et veemajanduse jaoks, eriti liblikõieliste kultuuride kasvatamine loomasöödaks (püsivad rohu-ristikheina segud või teravilja ja valgurikaste kultuuride segud) ning püsiv pinnakate võivad oluliselt vähendada toitainete, eriti nitraatide ja fosfaatide imbumist põhjavette;

| V. | arvestades, et Euroopa kliimaga kohandatud valgurikaste kultuuride (nagu uba, soja, hernes, läätsed, lupiin, kikerhernes, lutsern, ristik, Phacelia spp, Lotus corniculatus ja esparsett) laiem kasvatamine stabiliseerib ja suurendab oluliselt mitmekesisust tootmissüsteemis bioloogilise mitmekesisuse seisukohalt põllumajanduses; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et Euroopa kliimaga kohandatud valgurikaste kultuuride (nagu uba, soja, hernes, läätsed, lupiin, kikerhernes, lutsern, ristik, Phacelia spp, Lotus corniculatus ja esparsett) laiem kasvatamine stabiliseerib ja suurendab oluliselt mitmekesisust tootmissüsteemis bioloogilise mitmekesisuse seisukohalt põllumajanduses;

| W. | arvestades, et mis puutub valgurikaste taimede kasvatamisesse ja ülemaailmsesse toiduga kindlustatusesse, tuleb leida parem tasakaal taimse ja loomse valgu tootmise vahel, eelkõige pidades silmas seda, kui palju energiat, vett ja väliseid sisendeid kulub loomse valgu intensiivsele tootmisele vastupidiselt inimtoiduks mõeldud valgurikaste taimede viljelemisele, kusjuures alati tuleb kõige tähtsamaks pidada toiduga varustatuse tasakaalustatust maailmas; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et mis puutub valgurikaste taimede kasvatamisesse ja ülemaailmsesse toiduga kindlustatusesse, tuleb leida parem tasakaal taimse ja loomse valgu tootmise vahel, eelkõige pidades silmas seda, kui palju energiat, vett ja väliseid sisendeid kulub loomse valgu intensiivsele tootmisele vastupidiselt inimtoiduks mõeldud valgurikaste taimede viljelemisele, kusjuures alati tuleb kõige tähtsamaks pidada toiduga varustatuse tasakaalustatust maailmas;

| X. | arvestades, et paljud ELi poliitikameetmed avaldavad mõju valguga varustatuse puudujäägile ELis ning komisjon peab analüüsima ka geneetiliselt muundatud organismide kasvatamist ELis ja väljaspool, biokütuste arendamist ning ümber hindama loomasöödas loomse valgu kasutamise üleüldise keelustamise; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et paljud ELi poliitikameetmed avaldavad mõju valguga varustatuse puudujäägile ELis ning komisjon peab analüüsima ka geneetiliselt muundatud organismide kasvatamist ELis ja väljaspool, biokütuste arendamist ning ümber hindama loomasöödas loomse valgu kasutamise üleüldise keelustamise;

| Y. | arvestades, et mitteimporditud segajõusööda kvaliteeti saab parandada lisaks kohalike valgurikaste kultuuride kasutamisele ka õliseemnete (nagu soja, päevalille- ja rapsiseemned) kõrvalsaadusi kasutades; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et mitteimporditud segajõusööda kvaliteeti saab parandada lisaks kohalike valgurikaste kultuuride kasutamisele ka õliseemnete (nagu soja, päevalille- ja rapsiseemned) kõrvalsaadusi kasutades;

| Z. | arvestades, et kaunviljaliste söödakultuuride või õlikultuuride kasutamine imporditud proteiinide – peamiselt sojakoogi –asemel võib kaasa tuua olulisi muutusi loomapidamisviisides ja sellega anda oma osa põllumajandustoodete parandamisse (standardsetest toodetest sertifitseeritud toodeteni kirjelduste muudatustega) ja tootjate sissetulekusse; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et kaunviljaliste söödakultuuride või õlikultuuride kasutamine imporditud proteiinide – peamiselt sojakoogi –asemel võib kaasa tuua olulisi muutusi loomapidamisviisides ja sellega anda oma osa põllumajandustoodete parandamisse (standardsetest toodetest sertifitseeritud toodeteni kirjelduste muudatustega) ja tootjate sissetulekusse;

| AA. | arvestades, et loomse valgu kasutamise keeld loomasöödas kehtestati pärast veiste spongioosse entsefalopaatiaga seotud kriisi, et vältida nakatumist transmissiivse spongioosse entsefalopaatiaga; arvestades, et seda keeldu saaks tühistada üksnes teaduslike faktide alusel ning tuginedes piisavatele ettevaatus- ja kontrollimeetmetele; arvestades, et nendest tingimustest lähtuvalt tuleks kaaluda tapajäätmetest töödeldud loomse valgu kasutamist monogastriliste loomade (sead ja kodulinnud) söödas, tingimusel et koostisosad pärinevad lihast, mis oli lubatud inimtoiduks, ning täielikult rakendatakse ja kontrollitakse liigisisese ringlussevõtu ja sunnitud kannibalismi keeldu; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et loomse valgu kasutamise keeld loomasöödas kehtestati pärast veiste spongioosse entsefalopaatiaga seotud kriisi, et vältida nakatumist transmissiivse spongioosse entsefalopaatiaga; arvestades, et seda keeldu saaks tühistada üksnes teaduslike faktide alusel ning tuginedes piisavatele ettevaatus- ja kontrollimeetmetele; arvestades, et nendest tingimustest lähtuvalt tuleks kaaluda tapajäätmetest töödeldud loomse valgu kasutamist monogastriliste loomade (sead ja kodulinnud) söödas, tingimusel et koostisosad pärinevad lihast, mis oli lubatud inimtoiduks, ning täielikult rakendatakse ja kontrollitakse liigisisese ringlussevõtu ja sunnitud kannibalismi keeldu;

Põhilised väited vastuseks komisjoni teatisele: valmistudes ette soovitusteks ja nõueteks

| AB. | arvestades, et komisjoni 17. novembri 2010. aasta teatises rõhutatakse selgelt vajadust tõhustada valgusrikaste kultuuride viljelemist integreerituma külvikorrasüsteemi raames; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et komisjoni 17. novembri 2010. aasta teatises rõhutatakse selgelt vajadust tõhustada valgusrikaste kultuuride viljelemist integreerituma külvikorrasüsteemi raames;

| AC. | arvestades, et ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni, komisjoni ja liikmesriikide pädevate ametiasutuste erinevates uuringutes on rõhutatud, et kui valgurikkaid kultuure ELi põllumajanduses paremini kasutada, on võimalik saavutada kindlam loomasöödaga varustatus, nt kasutades keskkonnakaitsemeetmeid põllumajanduses; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni, komisjoni ja liikmesriikide pädevate ametiasutuste erinevates uuringutes on rõhutatud, et kui valgurikkaid kultuure ELi põllumajanduses paremini kasutada, on võimalik saavutada kindlam loomasöödaga varustatus, nt kasutades keskkonnakaitsemeetmeid põllumajanduses;

| AD. | arvestades, et valgurikaste kultuuride kasvatamine on põllumajandustootjatele kasulik mitmes valdkonnas: loomasööda tootmisel, kasutades selliseid segakultuure nagu teravili ja oad, valgu tootmisel inimtoiduks ja säästva põllumajanduse kõigi vormide korral; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et valgurikaste kultuuride kasvatamine on põllumajandustootjatele kasulik mitmes valdkonnas: loomasööda tootmisel, kasutades selliseid segakultuure nagu teravili ja oad, valgu tootmisel inimtoiduks ja säästva põllumajanduse kõigi vormide korral;

| AE. | arvestades, et praegu võivad liikmesriigid osana põllumajanduse keskkonnakaitse programmidest ning artikli 68 meetmetest anda eritoetust valgurikaste taimede kasvatamiseks, et parandada tootmissüsteemide ja toidu kvaliteeti; |
| --- | --- |

AE.

arvestades, et praegu võivad liikmesriigid osana põllumajanduse keskkonnakaitse programmidest ning artikli 68 meetmetest anda eritoetust valgurikaste taimede kasvatamiseks, et parandada tootmissüsteemide ja toidu kvaliteeti;

| AF. | arvestades, et lisaks teravilja ja maisi kasvatamisele sööda ja energia tootmiseks tuleb edendada laiendatud külvikorrasüsteemide kasutust, segakultuuride kasvatamist põllumajandusettevõttes ja rohu-ristikheina segude kasutamist, mis võib olla ökoloogiliselt ja agronoomiliselt väga kasulik, kuna kaunviljade kasvatamine külvikorras võib hoida ära haiguseid, uuendada mullastikku ja avaldada soodsat mõju tolmeldajatele ning kaitsta kliimat; |
| --- | --- |

AF.

arvestades, et lisaks teravilja ja maisi kasvatamisele sööda ja energia tootmiseks tuleb edendada laiendatud külvikorrasüsteemide kasutust, segakultuuride kasvatamist põllumajandusettevõttes ja rohu-ristikheina segude kasutamist, mis võib olla ökoloogiliselt ja agronoomiliselt väga kasulik, kuna kaunviljade kasvatamine külvikorras võib hoida ära haiguseid, uuendada mullastikku ja avaldada soodsat mõju tolmeldajatele ning kaitsta kliimat;

| AG. | arvestades, et Kesk-Euroopa suurenenud teraviljasaagikuse tulemusel vabaneb Euroopas põllumajandusmaad ning see võimaldab kõikjal Euroopas suurematel pindadel teiste kultuuride, eelkõige valgurikaste taimede kasvatust; |
| --- | --- |

AG.

arvestades, et Kesk-Euroopa suurenenud teraviljasaagikuse tulemusel vabaneb Euroopas põllumajandusmaad ning see võimaldab kõikjal Euroopas suurematel pindadel teiste kultuuride, eelkõige valgurikaste taimede kasvatust;

| AH. | arvestades, et põllumajanduskaupade hindade hiljutine suurenenud kõikumine on kaasa toonud tõsise mure, mis puudutab Euroopa loomakasvatussektori konkurentsivõimet ja selle suurt sõltuvust valgurikaste taimede impordist; arvestades, et EL vajab tõelist strateegilist arengukava, mis käsitleb taimseid valke ja nende spetsiifilist rolli ühise põllumajanduspoliitika uute ülesannete lahendamisel (kliimamuutus, loodusvarade parem majandamine); arvestades, et proteiini nappuse vähendamiseks on vaja suuri pingutusi teadustöö ja aretuse parandamiseks, aga ka meetmeid, mis parandavad vajalikku infrastruktuuri valgurikaste taimede tootmiseks, ladustamiseks ja töötlemiseks; arvestades, et võiks kaaluda õliseemnete ja agrokütuste tootmise kõrvalsaaduste kasutamist loomasöödaks, tingimusel et täidetakse rangeid eeskirju, mis tagavad ettevaatuspõhimõtte täieliku kohaldamise ning välistavad ohu loomade ja inimeste tervisele; |
| --- | --- |

AH.

arvestades, et põllumajanduskaupade hindade hiljutine suurenenud kõikumine on kaasa toonud tõsise mure, mis puudutab Euroopa loomakasvatussektori konkurentsivõimet ja selle suurt sõltuvust valgurikaste taimede impordist; arvestades, et EL vajab tõelist strateegilist arengukava, mis käsitleb taimseid valke ja nende spetsiifilist rolli ühise põllumajanduspoliitika uute ülesannete lahendamisel (kliimamuutus, loodusvarade parem majandamine); arvestades, et proteiini nappuse vähendamiseks on vaja suuri pingutusi teadustöö ja aretuse parandamiseks, aga ka meetmeid, mis parandavad vajalikku infrastruktuuri valgurikaste taimede tootmiseks, ladustamiseks ja töötlemiseks; arvestades, et võiks kaaluda õliseemnete ja agrokütuste tootmise kõrvalsaaduste kasutamist loomasöödaks, tingimusel et täidetakse rangeid eeskirju, mis tagavad ettevaatuspõhimõtte täieliku kohaldamise ning välistavad ohu loomade ja inimeste tervisele;

| AI. | arvestades, et söödaimpordi nulltolerantsi probleemi on vaja veel arutada ning välja töötada lähenemisviisid, mis viivad praktiliste lahendusteni; |
| --- | --- |

AI.

arvestades, et söödaimpordi nulltolerantsi probleemi on vaja veel arutada ning välja töötada lähenemisviisid, mis viivad praktiliste lahendusteni;

| AJ. | arvestades, et põllumajandus- ja tööstustootmine on suures osas omavahel seotud ning biokütuse tootmise teatavad kõrvalsaadused sobivad söödaks, |
| --- | --- |

AJ.

arvestades, et põllumajandus- ja tööstustootmine on suures osas omavahel seotud ning biokütuse tootmise teatavad kõrvalsaadused sobivad söödaks,

| 1. | kutsub komisjoni üles läbi vaatama proteiine käsitlevat poliitikat lähtuvalt keskpikast ja pikast perspektiivist ning tagama, et ühise põllumajanduspoliitika reformi läbiviimiseks esitatavad seadusandlikud ettepanekud sisaldaksid piisavaid ja usaldusväärseid uusi meetmeid ja vahendeid, mis aitavad põllumajandustootjatel parandada külvikorrasüsteeme, et oluliselt vähendada praegust proteiini nappust ja hinnakõikumisi; |
| --- | --- |

1.

kutsub komisjoni üles läbi vaatama proteiine käsitlevat poliitikat lähtuvalt keskpikast ja pikast perspektiivist ning tagama, et ühise põllumajanduspoliitika reformi läbiviimiseks esitatavad seadusandlikud ettepanekud sisaldaksid piisavaid ja usaldusväärseid uusi meetmeid ja vahendeid, mis aitavad põllumajandustootjatel parandada külvikorrasüsteeme, et oluliselt vähendada praegust proteiini nappust ja hinnakõikumisi;

| 2. | kutsub komisjoni üles esitama kiiresti parlamendile ja nõukogule aruande võimaluste kohta, kuidas suurendada ELis valgurikaste kultuuride kasvatust uute poliitikavahendite abil (võttes arvesse ka õliseemnete ja nende kõrvalsaaduste kasutust ning imporditud kultuuride asendamise võimalikku mahtu), milline on võimalik mõju põllumajandustootjate tuludele, kuidas see aitaks kaasa kliimamuutuse leevendamisele, mõjutaks bioloogilist mitmekesisust ja mullaviljakust ning mil määral vähendaks mineraalväetiste ja pestitsiidide vajalikku välist sisendit; |
| --- | --- |

2.

kutsub komisjoni üles esitama kiiresti parlamendile ja nõukogule aruande võimaluste kohta, kuidas suurendada ELis valgurikaste kultuuride kasvatust uute poliitikavahendite abil (võttes arvesse ka õliseemnete ja nende kõrvalsaaduste kasutust ning imporditud kultuuride asendamise võimalikku mahtu), milline on võimalik mõju põllumajandustootjate tuludele, kuidas see aitaks kaasa kliimamuutuse leevendamisele, mõjutaks bioloogilist mitmekesisust ja mullaviljakust ning mil määral vähendaks mineraalväetiste ja pestitsiidide vajalikku välist sisendit;

| 3. | kutsub komisjoni üles esitama aruande selle kohta, millist mõju avaldab nulltolerantsi nõue mitte lubada Euroopas keelatud geneetiliselt muundatud organismide sisaldust importsöödas, ning kaaluma seejuures võimalust kehtestada piirväärtused ja nende praktiline kohaldamine; |
| --- | --- |

3.

kutsub komisjoni üles esitama aruande selle kohta, millist mõju avaldab nulltolerantsi nõue mitte lubada Euroopas keelatud geneetiliselt muundatud organismide sisaldust importsöödas, ning kaaluma seejuures võimalust kehtestada piirväärtused ja nende praktiline kohaldamine;

| 4. | palub komisjonil jätkata praegu kehtiva kuivsöödaturu ühise korraldusega kuni 2013. aastani, et jääks püsima see tähtis sektor, mis on ülioluline söödavalkude tootmisel loomakasvatussektori tarvis; |
| --- | --- |

4.

palub komisjonil jätkata praegu kehtiva kuivsöödaturu ühise korraldusega kuni 2013. aastani, et jääks püsima see tähtis sektor, mis on ülioluline söödavalkude tootmisel loomakasvatussektori tarvis;

| 5. | kutsub komisjoni üles toetama teadusuuringuid sellistes valdkondades nagu valgurikaste kultuuride seemnekasvatus ja seemnetega varustus ELis ning nende panus haigustõrjesse, ühtlasi palub komisjonil teha ettepanekud teadus- ja arendustegevuse kohta, kuidas parandada nõuandeteenistust ning maaelu arengu raames pakkuda põllumajandustootjatele koolitust, mis käsitleb külvikorra, segakultuuride ja tehniliste vahendite kasutust sööda tootmiseks põllumajandusettevõttes; |
| --- | --- |

5.

kutsub komisjoni üles toetama teadusuuringuid sellistes valdkondades nagu valgurikaste kultuuride seemnekasvatus ja seemnetega varustus ELis ning nende panus haigustõrjesse, ühtlasi palub komisjonil teha ettepanekud teadus- ja arendustegevuse kohta, kuidas parandada nõuandeteenistust ning maaelu arengu raames pakkuda põllumajandustootjatele koolitust, mis käsitleb külvikorra, segakultuuride ja tehniliste vahendite kasutust sööda tootmiseks põllumajandusettevõttes;

| 6. | kutsub komisjoni üles maaelu arengu edendamise raames esitama meetmeid, et suurendada väärtusliku bioloogilise materjali ja kõrge tootlikkusega karja ning levitada häid tavasid optimaalse söötmise rakendamiseks, et tagada loomasöödana kasvatatavate valgurikaste kultuuride võimalikult tõhus kasutus; |
| --- | --- |

6.

kutsub komisjoni üles maaelu arengu edendamise raames esitama meetmeid, et suurendada väärtusliku bioloogilise materjali ja kõrge tootlikkusega karja ning levitada häid tavasid optimaalse söötmise rakendamiseks, et tagada loomasöödana kasvatatavate valgurikaste kultuuride võimalikult tõhus kasutus;

| 7. | palub komisjoni teha ettepaneku maaelu arengu meetmete raamistiku kohta, millega kehtestataks parandatud, detsentraliseeritud vahendid sellise loomasööda tootmiseks, mis põhineb kohalikel ja piirkondlikel taimesortidel, nende sortide ladustamisel ning sordivalikul ja sordiaretusel; |
| --- | --- |

7.

palub komisjoni teha ettepaneku maaelu arengu meetmete raamistiku kohta, millega kehtestataks parandatud, detsentraliseeritud vahendid sellise loomasööda tootmiseks, mis põhineb kohalikel ja piirkondlikel taimesortidel, nende sortide ladustamisel ning sordivalikul ja sordiaretusel;

| 8. | palub komisjonil hinnata kehtivate imporditariifide ja kaubanduskokkulepete mõju erinevatele õliseemnetele ja valgurikastele kultuuridele ning esitada Euroopa Parlamendile ja nõukogule üksikasjaliku õigusliku uuringu, milles käsitletakse Blair House’i lepingu praegust reguleerimisala seoses valgurikaste kultuuride kasvatamisega Euroopas; |
| --- | --- |

8.

palub komisjonil hinnata kehtivate imporditariifide ja kaubanduskokkulepete mõju erinevatele õliseemnetele ja valgurikastele kultuuridele ning esitada Euroopa Parlamendile ja nõukogule üksikasjaliku õigusliku uuringu, milles käsitletakse Blair House’i lepingu praegust reguleerimisala seoses valgurikaste kultuuride kasvatamisega Euroopas;

| 9. | kutsub komisjoni üles tagama katkematud sojatarned ELi turule ning töötama välja tehnilise lahenduse seoses geneetiliselt muundatud organismide vähese sisaldusega ELi imporditavates toiduks ja söödaks kasutatavates valgurikaste kultuurides; tuletab meelde, et ebapiisav sojaimport tekitab ELi loomakasvatus- ja söödasektorile lisakulusid ning seab ohtu kohaliku lihatootmise majandusliku elujõulisuse; |
| --- | --- |

9.

kutsub komisjoni üles tagama katkematud sojatarned ELi turule ning töötama välja tehnilise lahenduse seoses geneetiliselt muundatud organismide vähese sisaldusega ELi imporditavates toiduks ja söödaks kasutatavates valgurikaste kultuurides; tuletab meelde, et ebapiisav sojaimport tekitab ELi loomakasvatus- ja söödasektorile lisakulusid ning seab ohtu kohaliku lihatootmise majandusliku elujõulisuse;

| 10. | kutsub komisjoni üles koostöös liikmesriikidega kaaluma seda, kuidas oma seadusandlikes ettepanekutes, mis käsitlevad reformitavat ühist põllumajanduspoliitikat ja põllumajanduspoliitikat laiemalt, edendada külvikorras valgurikaste kultuuride kasvatamist ettevaatusabinõuna taimehaiguste vastu ja meetmena põllumajandustavade parandamiseks ning käsitleda selliseid uusi ülesandeid nagu toiduga kindlustatus, kliimamuutus, ressursside majandamine jms; |
| --- | --- |

10.

kutsub komisjoni üles koostöös liikmesriikidega kaaluma seda, kuidas oma seadusandlikes ettepanekutes, mis käsitlevad reformitavat ühist põllumajanduspoliitikat ja põllumajanduspoliitikat laiemalt, edendada külvikorras valgurikaste kultuuride kasvatamist ettevaatusabinõuna taimehaiguste vastu ja meetmena põllumajandustavade parandamiseks ning käsitleda selliseid uusi ülesandeid nagu toiduga kindlustatus, kliimamuutus, ressursside majandamine jms;

| 11. | kutsub komisjoni üles võtma vastu asjakohased meetmed, et luua turutingimused, mis soosivad imporditud toodete asemel kohalikku toodangut ning vastavad söödatööstuse nõuetele, sealhulgas võtma kasutusele mudelid, mis toetavad geneetiliselt muundatud organisme mittesisaldavate toodete lühikesi tarneahelaid ja sertifitseeritud tootmist; tunnistab, et kohalik ja lähikonnas toimuv põllumajandustootmine on keskkonna jaoks palju kasulikum; |
| --- | --- |

11.

kutsub komisjoni üles võtma vastu asjakohased meetmed, et luua turutingimused, mis soosivad imporditud toodete asemel kohalikku toodangut ning vastavad söödatööstuse nõuetele, sealhulgas võtma kasutusele mudelid, mis toetavad geneetiliselt muundatud organisme mittesisaldavate toodete lühikesi tarneahelaid ja sertifitseeritud tootmist; tunnistab, et kohalik ja lähikonnas toimuv põllumajandustootmine on keskkonna jaoks palju kasulikum;

| 12. | kutsub komisjoni üles esitama parlamendile ja nõukogule õigusakti ettepaneku, millega lubataks kasutada tapajäätmetest töödeldud loomse valgu kasutamist monogastriliste loomade (sead ja kodulinnud) sööda tootmiseks, tingimusel et koostisosad pärinevad lihast, mis oli lubatud inimtoiduks, ning täielikult rakendatakse ja kontrollitakse liigisisese ringlussevõtu ja sunnitud kannibalismi keeldu; |
| --- | --- |

12.

kutsub komisjoni üles esitama parlamendile ja nõukogule õigusakti ettepaneku, millega lubataks kasutada tapajäätmetest töödeldud loomse valgu kasutamist monogastriliste loomade (sead ja kodulinnud) sööda tootmiseks, tingimusel et koostisosad pärinevad lihast, mis oli lubatud inimtoiduks, ning täielikult rakendatakse ja kontrollitakse liigisisese ringlussevõtu ja sunnitud kannibalismi keeldu;

| 13. | kutsub komisjoni üles võtma kasutusele vastava raamprogrammi detsentraliseeritud põllumajanduse ja maaelu arengu uuringuteks ning parandama üleeuroopalist ja rahvusvahelist koostööd, see peaks hõlmama ka põllumajandusettevõttes toimuvaid koolitusprogramme, kuidas parandada kohalikele oludele kohandatud valgurikaste kultuuride aretust, et muuta see innovaatiliseks valdkonnaks eri liikmesriikides; |
| --- | --- |

13.

kutsub komisjoni üles võtma kasutusele vastava raamprogrammi detsentraliseeritud põllumajanduse ja maaelu arengu uuringuteks ning parandama üleeuroopalist ja rahvusvahelist koostööd, see peaks hõlmama ka põllumajandusettevõttes toimuvaid koolitusprogramme, kuidas parandada kohalikele oludele kohandatud valgurikaste kultuuride aretust, et muuta see innovaatiliseks valdkonnaks eri liikmesriikides;

| 14. | palub komisjonil teha ettepaneku sidusa ja ühtse poliitilise lähenemisviisi kohta põllumajandus- ja keskkonnanormide kohaldamisele liidu territooriumil turustatavate toidukaupade suhtes, mis puudutab geneetiliselt muundatud valgurikaste kultuuride importi; |
| --- | --- |

14.

palub komisjonil teha ettepaneku sidusa ja ühtse poliitilise lähenemisviisi kohta põllumajandus- ja keskkonnanormide kohaldamisele liidu territooriumil turustatavate toidukaupade suhtes, mis puudutab geneetiliselt muundatud valgurikaste kultuuride importi;

| 15. | kutsub Euroopa Komisjoni üles looma Euroopa Liitu sisse veetavate valgurikaste kultuuride päritolu kontrollimiseks järelevalvemehhanismi, mis aitaks eelkõige välja selgitada päritoluriigi põllumajandustavade jätkusuutlikkuse, nagu maakasutuse muutmine ja vee säästev kasutus, ning põllumajandustehnoloogia kasutamise; rõhutab, et selleks on vaja ka korrapärast kohapealset kontrolli; |
| --- | --- |

15.

kutsub Euroopa Komisjoni üles looma Euroopa Liitu sisse veetavate valgurikaste kultuuride päritolu kontrollimiseks järelevalvemehhanismi, mis aitaks eelkõige välja selgitada päritoluriigi põllumajandustavade jätkusuutlikkuse, nagu maakasutuse muutmine ja vee säästev kasutus, ning põllumajandustehnoloogia kasutamise; rõhutab, et selleks on vaja ka korrapärast kohapealset kontrolli;

| 16. | palub komisjonil kaaluda võimalust lisada ühise põllumajanduspoliitika reformimise seadusandlikesse ettepanekutesse toetuse andmine põllumajandustootjatele, kes külvikorras kasvatavad valgurikkaid kultuure, mis aitab vähendada kasvuhoonegaase ja valgurikaste taimede nappust ELis ning parandada haigustõrjet ja mullaviljakust; |
| --- | --- |

16.

palub komisjonil kaaluda võimalust lisada ühise põllumajanduspoliitika reformimise seadusandlikesse ettepanekutesse toetuse andmine põllumajandustootjatele, kes külvikorras kasvatavad valgurikkaid kultuure, mis aitab vähendada kasvuhoonegaase ja valgurikaste taimede nappust ELis ning parandada haigustõrjet ja mullaviljakust;

| 17. | kutsub komisjoni üles esitama stiimulipõhiseid meetmeid, et edendada söötis maa harimist, mis aitaks märkimisväärselt vähendada valgurikaste taimede nappust ELis; |
| --- | --- |

17.

kutsub komisjoni üles esitama stiimulipõhiseid meetmeid, et edendada söötis maa harimist, mis aitaks märkimisväärselt vähendada valgurikaste taimede nappust ELis;

*

* *

| 18. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

18.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  EÜT L 147, 18.6.1993, lk 25.

(2)  http://ec.europa.eu/agriculture/eval/reports/protein_crops/index_en.htm.

(3)  EÜT L 162, 12.6.1982, lk 28.

(4)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 1.

(5)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 1.

(6)  ELT L 30, 31.1.2009, lk 16.

(7)  ELT L 316, 2.12.2009, lk 27.

(8)  ELT L 229, 1.9.2009, lk 1.

(9)  ELT C 66 E, 20.3.2009, lk 29.

---

| 7.7.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 199/65 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 199/65

---

Teisipäev, 8. märts 2011Naiste ja meeste võrdõiguslikkus – 2010

P7_TA(2011)0085

Euroopa Parlamendi 8. märtsi 2011. aasta resolutsioon soolise võrdõiguslikkuse kohta Euroopa Liidus aastal 2010 (2010/2138(INI))

2012/C 199 E/08

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 2 ja artikli 3 lõike 3 teist lõiku ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 157; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 2 ja artikli 3 lõike 3 teist lõiku ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 157;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 23; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 23;

| — | võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni;

| — | võttes arvesse Stockholmi programmi (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Stockholmi programmi (1);

| — | võttes arvesse nõukogu 29. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/43/EÜ, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust (2), nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel (3) ning nõukogu 13. detsembri 2004. aasta direktiivi 2004/113/EÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 29. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/43/EÜ, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust (2), nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel (3) ning nõukogu 13. detsembri 2004. aasta direktiivi 2004/113/EÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega (4);

| — | võttes arvesse komisjoni 2000., 2001., 2002., 2004., 2005., 2006., 2007. ja 2008. aasta aruannet soolise võrdõiguslikkuse kohta (vastavalt KOM(2001)0179, KOM(2002)0258, KOM(2003)0098, KOM(2004)0115, KOM(2005)0044, KOM(2006)0071, KOM(2007)0049 ja KOM(2008)0010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2000., 2001., 2002., 2004., 2005., 2006., 2007. ja 2008. aasta aruannet soolise võrdõiguslikkuse kohta (vastavalt KOM(2001)0179, KOM(2002)0258, KOM(2003)0098, KOM(2004)0115, KOM(2005)0044, KOM(2006)0071, KOM(2007)0049 ja KOM(2008)0010);

| — | võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2009. aasta aruannet „Naiste ja meeste võrdõiguslikkus – 2010” (KOM(2009)0694); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2009. aasta aruannet „Naiste ja meeste võrdõiguslikkus – 2010” (KOM(2009)0694);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiivi 2006/54/EÜ meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes (uuestisõnastamine) (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiivi 2006/54/EÜ meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes (uuestisõnastamine) (5);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. juuli 2010. aasta direktiivi 2010/41/EL füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte kohaldamise kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 86/613/EMÜ (6); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. juuli 2010. aasta direktiivi 2010/41/EL füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte kohaldamise kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 86/613/EMÜ (6);

| — | võttes arvesse nõukogu 8. märtsi 2010. aasta direktiivi 2010/18/EL, millega rakendatakse Euroopa Tööstuse ja Tööandjate Keskliitude Ühenduse, Euroopa Käsitööga Tegelevate Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtete Keskliidu, Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse ja Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni poolt vanemapuhkuse kohta sõlmitud muudetud raamkokkulepet ja tunnistatakse kehtetuks direktiiv 96/34/EÜ (7); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 8. märtsi 2010. aasta direktiivi 2010/18/EL, millega rakendatakse Euroopa Tööstuse ja Tööandjate Keskliitude Ühenduse, Euroopa Käsitööga Tegelevate Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtete Keskliidu, Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse ja Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni poolt vanemapuhkuse kohta sõlmitud muudetud raamkokkulepet ja tunnistatakse kehtetuks direktiiv 96/34/EÜ (7);

| — | võttes arvesse komisjoni 3. oktoobri 2008. aasta teatist „Parem töö- ja eraelu tasakaal: töö-, era- ja pereelu ühitamise võimaluste edendamine” (KOM(2008)0635); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. oktoobri 2008. aasta teatist „Parem töö- ja eraelu tasakaal: töö-, era- ja pereelu ühitamise võimaluste edendamine” (KOM(2008)0635);

| — | võttes arvesse direktiivi 89/552/EMÜ piirideta televisiooni kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse direktiivi 89/552/EMÜ piirideta televisiooni kohta;

| — | võttes arvesse komisjoni 3. oktoobri 2008. aasta aruannet „Barcelona eesmärkide elluviimine seoses lastehoiuteenustega eelkooliealistele lastele” (KOM(2008)0638); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. oktoobri 2008. aasta aruannet „Barcelona eesmärkide elluviimine seoses lastehoiuteenustega eelkooliealistele lastele” (KOM(2008)0638);

| — | võttes arvesse komisjoni 21. septembri 2010. aasta teatist „Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegia 2010–2015” (KOM(2010)0491); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 21. septembri 2010. aasta teatist „Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegia 2010–2015” (KOM(2010)0491);

| — | võttes arvesse ÜRO 1979. aasta konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta ja ÜRO Pekingi tegevusprogrammi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 1979. aasta konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta ja ÜRO Pekingi tegevusprogrammi;

| — | võttes arvesse 23. ja 24. märtsil 2006. aastal Euroopa Ülemkogu poolt vastu võetud Euroopa soolise võrdõiguslikkuse pakti; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 23. ja 24. märtsil 2006. aastal Euroopa Ülemkogu poolt vastu võetud Euroopa soolise võrdõiguslikkuse pakti;

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni naiste ja meeste võrdsete võimaluste nõuandekomitee 22. märtsil 2007. aastal vastu võetud arvamust sugudevaheliste palgaerinevuste kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni naiste ja meeste võrdsete võimaluste nõuandekomitee 22. märtsil 2007. aastal vastu võetud arvamust sugudevaheliste palgaerinevuste kohta;

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu inimõiguste ülemvoliniku inimõigusi ja soolist identiteeti käsitlevat dokumenti (2009); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu inimõiguste ülemvoliniku inimõigusi ja soolist identiteeti käsitlevat dokumenti (2009);

| — | võttes arvesse homofoobiat, transfoobiat ning seksuaalse sättumuse ja soolise identiteedi alusel diskrimineerimist käsitlevat Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti aruannet (2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse homofoobiat, transfoobiat ning seksuaalse sättumuse ja soolise identiteedi alusel diskrimineerimist käsitlevat Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti aruannet (2010);

| — | võttes arvesse oma 6. mai 2009. aasta resolutsiooni tööturult tõrjutud isikute aktiivse kaasamise kohta (8); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. mai 2009. aasta resolutsiooni tööturult tõrjutud isikute aktiivse kaasamise kohta (8);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 10. veebruari 2010. aasta resolutsiooni soolise võrdõiguslikkuse kohta Euroopa Liidus aastal 2009 (9); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 10. veebruari 2010. aasta resolutsiooni soolise võrdõiguslikkuse kohta Euroopa Liidus aastal 2009 (9);

| — | võttes arvesse oma 17. juuni 2010. aasta resolutsiooni majanduslanguse ja finantskriisi sooliste aspektide kohta (10); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. juuni 2010. aasta resolutsiooni majanduslanguse ja finantskriisi sooliste aspektide kohta (10);

| — | võttes arvesse oma 17. juuni 2010. aasta resolutsiooni naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhiste 2006–2010 tulemuste hindamise kohta ja soovituste kohta tulevikuks (11); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. juuni 2010. aasta resolutsiooni naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhiste 2006–2010 tulemuste hindamise kohta ja soovituste kohta tulevikuks (11);

| — | võttes arvesse oma 19. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni ebakindlates töösuhetes naiste kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni ebakindlates töösuhetes naiste kohta;

| — | võttes arvesse oma 13. märtsi 2007. aasta resolutsiooni naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhiste 2006–2010 kohta (12); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. märtsi 2007. aasta resolutsiooni naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhiste 2006–2010 kohta (12);

| — | võttes arvesse oma 3. septembri 2008. aasta resolutsiooni soolise võrdõiguslikkuse kohta aastal 2008 (13); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 3. septembri 2008. aasta resolutsiooni soolise võrdõiguslikkuse kohta aastal 2008 (13);

| — | võttes arvesse oma 18. novembri 2008. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile meeste ja naiste võrdse tasustamise põhimõtte rakendamise kohta (14); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 18. novembri 2008. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile meeste ja naiste võrdse tasustamise põhimõtte rakendamise kohta (14);

| — | võttes arvesse oma 15. detsembri 2010. aasta resolutsiooni reklaami mõju kohta tarbija käitumisele (15); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. detsembri 2010. aasta resolutsiooni reklaami mõju kohta tarbija käitumisele (15);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48;

| — | võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A7-0029/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A7-0029/2011),

| A. | arvestades, et sooline võrdõiguslikkus on üks Euroopa Liidu aluspõhimõtteid, mida tunnustatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingus ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas, ning arvestades, et endiselt valitseb naiste ja meeste vahel ebavõrdsus paljudes valdkondades; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et sooline võrdõiguslikkus on üks Euroopa Liidu aluspõhimõtteid, mida tunnustatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingus ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas, ning arvestades, et endiselt valitseb naiste ja meeste vahel ebavõrdsus paljudes valdkondades;

| B. | arvestades, et Euroopa Liit ei pääsenud majandus- ja finantskriisist, millel on olnud hävitav mõju nii naiste kui ka meeste töökohtadele, eriti naiste majanduslikule positsioonile, ning mis ähvardab pikas perspektiivis mõjutada rohkem naisi; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Liit ei pääsenud majandus- ja finantskriisist, millel on olnud hävitav mõju nii naiste kui ka meeste töökohtadele, eriti naiste majanduslikule positsioonile, ning mis ähvardab pikas perspektiivis mõjutada rohkem naisi;

| C. | arvestades, et naiste ja meeste võrdsus mõjutab soodsalt tootlikkust ja majanduskasvu ning aitab suurendada naiste osalust tööturul, mis omakorda annab palju sotsiaalseid ja majanduslikke eeliseid; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et naiste ja meeste võrdsus mõjutab soodsalt tootlikkust ja majanduskasvu ning aitab suurendada naiste osalust tööturul, mis omakorda annab palju sotsiaalseid ja majanduslikke eeliseid;

| D. | arvestades, et vaja on sooliselt eristatud statistilisi andmeid, et võrrelda, millist mõju avaldas kriis naistele ja meestele; arvestades, et Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudil on selles valdkonnas rohkelt võimalusi, ning arvestades, et on vaja andmeid, et hinnata vaesuse mõju naiste, eelkõige vanemate naiste tervisele, sest tähtis on tagada naiste tervise kaitse; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et vaja on sooliselt eristatud statistilisi andmeid, et võrrelda, millist mõju avaldas kriis naistele ja meestele; arvestades, et Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudil on selles valdkonnas rohkelt võimalusi, ning arvestades, et on vaja andmeid, et hinnata vaesuse mõju naiste, eelkõige vanemate naiste tervisele, sest tähtis on tagada naiste tervise kaitse;

| E. | arvestades, et naiste töötuse määra alahinnatakse sageli, kuna arvesse ei võeta naiste tööturul mitteosalemise kõrget määra (63 miljonist 25–64 aastastest, kes kuuluvad mitteaktiivsesse elanikkonnarühma, moodustavad naised kaks kolmandikku) ja osalise tööajaga töötavate naiste kõrget määra; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et naiste töötuse määra alahinnatakse sageli, kuna arvesse ei võeta naiste tööturul mitteosalemise kõrget määra (63 miljonist 25–64 aastastest, kes kuuluvad mitteaktiivsesse elanikkonnarühma, moodustavad naised kaks kolmandikku) ja osalise tööajaga töötavate naiste kõrget määra;

| F. | arvestades, et tööhõive on väiksem maapiirkondades; arvestades lisaks, et suur hulk naisi ei osale ametlikul tööturul ning seetõttu ei registreerita neid töötutena ega lisata töötuse statistikasse, mis tekitab rahalisi ja õiguslikke probleeme seoses sünnitus- ja haiguspuhkuse, pensioniõiguste ja sotsiaalkindlustusega, samuti probleeme lahutuse korral; arvestades, et maapiirkonnad on ebasoodsamas olukorras kvaliteetsete töökohtade nappuse tõttu; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et tööhõive on väiksem maapiirkondades; arvestades lisaks, et suur hulk naisi ei osale ametlikul tööturul ning seetõttu ei registreerita neid töötutena ega lisata töötuse statistikasse, mis tekitab rahalisi ja õiguslikke probleeme seoses sünnitus- ja haiguspuhkuse, pensioniõiguste ja sotsiaalkindlustusega, samuti probleeme lahutuse korral; arvestades, et maapiirkonnad on ebasoodsamas olukorras kvaliteetsete töökohtade nappuse tõttu;

| G. | arvestades, et naised on tööturul ebasoodsas olukorras osalise tööajaga lepingute tõttu ja mittevabatahtlike tähtajaliste lepingute ning eelkõige meestest madalama palgataseme tõttu; arvestades, et see ebavõrdsus kajastub ka pensionides, mis tähendab naiste jaoks suuremat vaesuse ohtu; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et naised on tööturul ebasoodsas olukorras osalise tööajaga lepingute tõttu ja mittevabatahtlike tähtajaliste lepingute ning eelkõige meestest madalama palgataseme tõttu; arvestades, et see ebavõrdsus kajastub ka pensionides, mis tähendab naiste jaoks suuremat vaesuse ohtu;

| H. | arvestades, et naiste ja meeste palga erinevus on Euroopa Liidus keskmiselt 18 %, mõnes riigis üle 25 % ja ühes liikmesriigis isegi 30 %, ning arvestades, et jõupingutustest ja edusammudest hoolimata väheneb palgaerinevus väga aeglaselt; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et naiste ja meeste palga erinevus on Euroopa Liidus keskmiselt 18 %, mõnes riigis üle 25 % ja ühes liikmesriigis isegi 30 %, ning arvestades, et jõupingutustest ja edusammudest hoolimata väheneb palgaerinevus väga aeglaselt;

| I. | arvestades, et emaks saamine ei tohiks naiste karjääri takistada ning statistikast ilmneb selgelt, et naised, kellel on lapsed, veedavad tööl vähem aega kui lasteta naised, vastupidiselt isadele, kes töötavad rohkem kui lasteta mehed; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et emaks saamine ei tohiks naiste karjääri takistada ning statistikast ilmneb selgelt, et naised, kellel on lapsed, veedavad tööl vähem aega kui lasteta naised, vastupidiselt isadele, kes töötavad rohkem kui lasteta mehed;

| J. | arvestades, et Euroopa Ülemkogu 2002. aasta märtsis Barcelonas toimunud kohtumisel paluti liikmesriikidel pakkuda 2010. aastaks lastehoiuteenuseid vähemalt 90 %-le lastest vanuses kolmest aastast kohustusliku koolieani ja vähemalt 33 %-le kuni kolmeaastastest lastest, kuid paljudes riikides ei ole ikka veel piisavalt avalikult rahastatavaid lastehoiuteenuseid pakkuvaid asutusi, mis avaldab eriti negatiivset mõju ebasoodsas olukorras peredele; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Euroopa Ülemkogu 2002. aasta märtsis Barcelonas toimunud kohtumisel paluti liikmesriikidel pakkuda 2010. aastaks lastehoiuteenuseid vähemalt 90 %-le lastest vanuses kolmest aastast kohustusliku koolieani ja vähemalt 33 %-le kuni kolmeaastastest lastest, kuid paljudes riikides ei ole ikka veel piisavalt avalikult rahastatavaid lastehoiuteenuseid pakkuvaid asutusi, mis avaldab eriti negatiivset mõju ebasoodsas olukorras peredele;

| K. | arvestades, et naiste tööhõive määr on otseses seoses nende perekondlike kohustustega; arvestades, et rohkem kui 20 miljonit eurooplast (kellest kaks kolmandikku on naised) tegelevad täiskasvanud abivajajate hooldamisega, mistõttu neil ei ole võimalik töötada täistööajaga; arvestades, et seoses elanikkonna vananemisega on tõenäoline, et seda nähtust hakkab sagedamini esinema; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et naiste tööhõive määr on otseses seoses nende perekondlike kohustustega; arvestades, et rohkem kui 20 miljonit eurooplast (kellest kaks kolmandikku on naised) tegelevad täiskasvanud abivajajate hooldamisega, mistõttu neil ei ole võimalik töötada täistööajaga; arvestades, et seoses elanikkonna vananemisega on tõenäoline, et seda nähtust hakkab sagedamini esinema;

| L. | arvestades, et lastehoiuteenuste ning eakate ja teiste abivajajate abistamise kättesaadavus on hädavajalik selleks, et tagada meeste ja naiste võrdne osalemine tööturul, hariduses ja koolituses; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et lastehoiuteenuste ning eakate ja teiste abivajajate abistamise kättesaadavus on hädavajalik selleks, et tagada meeste ja naiste võrdne osalemine tööturul, hariduses ja koolituses;

| M. | arvestades, et naistel on meestest palju suurem vastutus koduste tööde eest ja selle väärtust ei hinnata rahaliselt, ning arvestades, et kodune töö, laste, haigete ja eakate eest hoolitsemine on raske tasustamata töö; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et naistel on meestest palju suurem vastutus koduste tööde eest ja selle väärtust ei hinnata rahaliselt, ning arvestades, et kodune töö, laste, haigete ja eakate eest hoolitsemine on raske tasustamata töö;

| N. | arvestades, et tuleb kõrvaldada soolised stereotüübid hariduses, mis toovad sageli kaasa selle, et lapsi suunatakse koolides ja ülikoolides traditsioonilistele naiste või meeste erialadele; arvestades, et tähtis on tagada mitmekesised hariduse ja elukutsevaliku võimalused; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et tuleb kõrvaldada soolised stereotüübid hariduses, mis toovad sageli kaasa selle, et lapsi suunatakse koolides ja ülikoolides traditsioonilistele naiste või meeste erialadele; arvestades, et tähtis on tagada mitmekesised hariduse ja elukutsevaliku võimalused;

| O. | arvestades, et teadusse suunduvate naiste ja tütarlaste arv on endiselt väike, eelkõige matemaatika ja IT valdkonnas, mille tulemus on suur valdkondlik segregatsioon; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et teadusse suunduvate naiste ja tütarlaste arv on endiselt väike, eelkõige matemaatika ja IT valdkonnas, mille tulemus on suur valdkondlik segregatsioon;

| P. | arvestades, et kriis võib veelgi suurendada naiste ja meeste valdkondlikku ja kutsealast segregatsiooni, mis mõnes riigis ei kahane, vaid kasvab; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et kriis võib veelgi suurendada naiste ja meeste valdkondlikku ja kutsealast segregatsiooni, mis mõnes riigis ei kahane, vaid kasvab;

| Q. | arvestades, et ELi 2020. aasta strateegias asetatakse rõhk ökoloogilisele ümberkujundamisele, taastuvenergia sektorile, teadusele ja tehnoloogiamahukatele keskkonnasõbralikele töökohtadele uue säästva majanduse huvides; arvestades, et naiste aktiivne kaasamine ja taasintegreerimine tööturule on hädavajalik, et jõuda naiste ja meeste 75 % tööhõive eesmärgini; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et ELi 2020. aasta strateegias asetatakse rõhk ökoloogilisele ümberkujundamisele, taastuvenergia sektorile, teadusele ja tehnoloogiamahukatele keskkonnasõbralikele töökohtadele uue säästva majanduse huvides; arvestades, et naiste aktiivne kaasamine ja taasintegreerimine tööturule on hädavajalik, et jõuda naiste ja meeste 75 % tööhõive eesmärgini;

| R. | arvestades, et naised on üldiselt kõrgema haridustasemega kui mehed (58,9 % ülikoolidiplomi omandanutest on naised), kuid naiste palk on siiski keskmiselt 18 % madalam kui meeste palk ning ettevõtete, riigiasutuste ja poliitiliste organite vastutavatel ametikohtadel on naisi vähem; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et naised on üldiselt kõrgema haridustasemega kui mehed (58,9 % ülikoolidiplomi omandanutest on naised), kuid naiste palk on siiski keskmiselt 18 % madalam kui meeste palk ning ettevõtete, riigiasutuste ja poliitiliste organite vastutavatel ametikohtadel on naisi vähem;

| S. | arvestades, et 2008. aasta juunis loodud poliitiliste ja majanduslike otsuste tegemisel osalevate naiste Euroopa võrgustik võib aidata saavutada sugude tasakaalu vastutavatel ametikohtadel; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et 2008. aasta juunis loodud poliitiliste ja majanduslike otsuste tegemisel osalevate naiste Euroopa võrgustik võib aidata saavutada sugude tasakaalu vastutavatel ametikohtadel;

| T. | arvestades, et ühiskonnas soolise võrdõiguslikkuse saavutamise eelduseks on naiste parem esindatus nii Euroopa kui ka riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi poliitikas; arvestades, et teatavates liikmesriikides ei ületa naiste esindatus parlamendis 15 %; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et ühiskonnas soolise võrdõiguslikkuse saavutamise eelduseks on naiste parem esindatus nii Euroopa kui ka riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi poliitikas; arvestades, et teatavates liikmesriikides ei ületa naiste esindatus parlamendis 15 %;

| U. | arvestades, et naiste positiivne erikohtlemine on osutunud hädavajalikuks, et tagada nende täielik integreerumine tööturule ja ühiskonda laiemalt; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et naiste positiivne erikohtlemine on osutunud hädavajalikuks, et tagada nende täielik integreerumine tööturule ja ühiskonda laiemalt;

| V. | arvestades, et vaesus ähvardab tavaliselt rohkem naisi kui mehi, kuna naiste karjäär ei ole pidev ning nende palgad ja pensionid on väiksemad; arvestades, et vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aasta raames ei ole piisavalt tegeldud naiste vaesuse sügavamate põhjustega; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et vaesus ähvardab tavaliselt rohkem naisi kui mehi, kuna naiste karjäär ei ole pidev ning nende palgad ja pensionid on väiksemad; arvestades, et vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aasta raames ei ole piisavalt tegeldud naiste vaesuse sügavamate põhjustega;

| W. | arvestades, et 2011. aasta on Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta; rõhutab, et soolise võrdõiguslikkuse põhimõtte edendamisel vabatahtliku tegevuse programmides võib olla positiivne mõju; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et 2011. aasta on Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta; rõhutab, et soolise võrdõiguslikkuse põhimõtte edendamisel vabatahtliku tegevuse programmides võib olla positiivne mõju;

| X. | arvestades, et vähemuste hulka kuuluvad naised, eelkõige roma naised, kannatavad pidevalt mitmekordse ja valdkonnaülese diskrimineerimise all ning nad pole ebasoodsamas olukorras mitte ainult enamiku naistega võrreldes, vaid ka etniliste vähemuste hulka kuuluvate meestega võrreldes, ning nende puhul on sotsiaalse tõrjutuse oht eriti kõrge; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et vähemuste hulka kuuluvad naised, eelkõige roma naised, kannatavad pidevalt mitmekordse ja valdkonnaülese diskrimineerimise all ning nad pole ebasoodsamas olukorras mitte ainult enamiku naistega võrreldes, vaid ka etniliste vähemuste hulka kuuluvate meestega võrreldes, ning nende puhul on sotsiaalse tõrjutuse oht eriti kõrge;

| Y. | arvestades, et naistevastane vägivald on nende põhiõiguste rikkumine, millel pole geograafilisi, majanduslikke, kultuurilisi ega sotsiaalseid piire ning mis on oluline takistus võrdsuse saavutamisele; arvestades, et hinnanguliselt 20–25 % naisi kannatab Euroopas oma elu jooksul füüsilise vägivalla all; arvestades, et psühholoogiline vägivald võib olla sama hävitava mõjuga kui füüsiline vägivald, |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et naistevastane vägivald on nende põhiõiguste rikkumine, millel pole geograafilisi, majanduslikke, kultuurilisi ega sotsiaalseid piire ning mis on oluline takistus võrdsuse saavutamisele; arvestades, et hinnanguliselt 20–25 % naisi kannatab Euroopas oma elu jooksul füüsilise vägivalla all; arvestades, et psühholoogiline vägivald võib olla sama hävitava mõjuga kui füüsiline vägivald,

| Z. | arvestades, et Euroopa Parlament on korduvalt nõudnud naistevastase vägivalla vastu võitlemise Euroopa aasta väljakuulutamist; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et Euroopa Parlament on korduvalt nõudnud naistevastase vägivalla vastu võitlemise Euroopa aasta väljakuulutamist;

| AA. | arvestades, et naised kannatavad mitmesuguse diskrimineerimise all ning neid ähvardavad rohkem sotsiaalne tõrjutus, vaesus ja äärmuslikud inimõiguste rikkumised, nt inimkaubandus, eriti kui nad ei kuulu ühiskonna peavoolu, |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et naised kannatavad mitmesuguse diskrimineerimise all ning neid ähvardavad rohkem sotsiaalne tõrjutus, vaesus ja äärmuslikud inimõiguste rikkumised, nt inimkaubandus, eriti kui nad ei kuulu ühiskonna peavoolu,

| 1. | tuletab meelde, et kriisi mõju andis kõigepealt tunda nendes majandusharudes, kus töötavad põhiliselt mehed, nagu ehitus ja tööstus, kuid kriis laienes ka teistesse harudesse, kus naiste esindatus on suurem, suurendades nii naiste töötuse määra; rõhutab, et sissetulek on langenud rohkem teenindussektorites, kus domineerivad naised, ning riigieelarvest rahastatavates sektorites, kus enamik töötajaid on naised, ning seetõttu saavad naised väiksemat pensioni, mis toob kaasa suurema vaesuse eakate naiste hulgas; |
| --- | --- |

1.

tuletab meelde, et kriisi mõju andis kõigepealt tunda nendes majandusharudes, kus töötavad põhiliselt mehed, nagu ehitus ja tööstus, kuid kriis laienes ka teistesse harudesse, kus naiste esindatus on suurem, suurendades nii naiste töötuse määra; rõhutab, et sissetulek on langenud rohkem teenindussektorites, kus domineerivad naised, ning riigieelarvest rahastatavates sektorites, kus enamik töötajaid on naised, ning seetõttu saavad naised väiksemat pensioni, mis toob kaasa suurema vaesuse eakate naiste hulgas;

| 2. | märgib, et riikides, kus on saavutatud meeste ja naiste võrdne kohtlemine tööturul, on see avaldanud positiivset mõju majandus- ja sotsiaalsele arengule ning seetõttu ei tohi soolise võrdõiguslikkuse poliitikat kriisiajal kõrvale jätta, ja et liikmesriikide ja komisjoni kinnitatud kavatsusele vaatamata ei ole järjepidevalt võrdseid tingimusi veel saavutatud; märgib, et majanduslanguse tõttu teravnes viimase kümne aasta suundumus, kus naisi puudutab vaesus, töökoha kaotus ja ebakindel töösuhe palju suuremal määral kui mehi, veel rohkem, mistõttu on vaesus ELis üha enam naiste pärusmaa; |
| --- | --- |

2.

märgib, et riikides, kus on saavutatud meeste ja naiste võrdne kohtlemine tööturul, on see avaldanud positiivset mõju majandus- ja sotsiaalsele arengule ning seetõttu ei tohi soolise võrdõiguslikkuse poliitikat kriisiajal kõrvale jätta, ja et liikmesriikide ja komisjoni kinnitatud kavatsusele vaatamata ei ole järjepidevalt võrdseid tingimusi veel saavutatud; märgib, et majanduslanguse tõttu teravnes viimase kümne aasta suundumus, kus naisi puudutab vaesus, töökoha kaotus ja ebakindel töösuhe palju suuremal määral kui mehi, veel rohkem, mistõttu on vaesus ELis üha enam naiste pärusmaa;

| 3. | rõhutab, et Lissaboni strateegia eesmärk on integreerida tööturule 60 % töövõimelistest naistest, samas kui rahvastiku küsimuses tuleb püüda toetada sündimuse parandamist, et toime tulla tuleviku väljakutsetega; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et Lissaboni strateegia eesmärk on integreerida tööturule 60 % töövõimelistest naistest, samas kui rahvastiku küsimuses tuleb püüda toetada sündimuse parandamist, et toime tulla tuleviku väljakutsetega;

| 4. | toonitab, et majanduskasvu seisukohast on naiste osalemine tööturul positiivne; märgib, et OECD andmetel oli aastatel 1995–2008 naiste panus aastases majanduskasvus üks neljandik; |
| --- | --- |

4.

toonitab, et majanduskasvu seisukohast on naiste osalemine tööturul positiivne; märgib, et OECD andmetel oli aastatel 1995–2008 naiste panus aastases majanduskasvus üks neljandik;

| 5. | toonitab, et töökaotuse korral on naistel suurem oht uut töökohta mitte leida; |
| --- | --- |

5.

toonitab, et töökaotuse korral on naistel suurem oht uut töökohta mitte leida;

| 6. | nõuab eesmärkide seadmist naiste osaluse suurendamiseks tegevusaladel ja valdkondades või tasanditel, millest nad on varem kõrvale jäetud ja kus nad on endiselt alaesindatud, teavitades tööandjaid ja motiveerides neid naisi tööle võtma ja edutama, eriti eespool nimetatud valdkondades; |
| --- | --- |

6.

nõuab eesmärkide seadmist naiste osaluse suurendamiseks tegevusaladel ja valdkondades või tasanditel, millest nad on varem kõrvale jäetud ja kus nad on endiselt alaesindatud, teavitades tööandjaid ja motiveerides neid naisi tööle võtma ja edutama, eriti eespool nimetatud valdkondades;

| 7. | rõhutab, et naiste pensionide suurusele tuleb palju rohkem tähelepanu pöörata, sest töötavad naised katkestavad oma karjääri meestest sagedamini, et hoolitseda laste ning haigete või eakate pereliikmete eest, ning perekondlike kohustuste tõttu töötavad naised meestest suurema tõenäosusega osalise tööajaga või ebakindlas töösuhtes; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et naiste pensionide suurusele tuleb palju rohkem tähelepanu pöörata, sest töötavad naised katkestavad oma karjääri meestest sagedamini, et hoolitseda laste ning haigete või eakate pereliikmete eest, ning perekondlike kohustuste tõttu töötavad naised meestest suurema tõenäosusega osalise tööajaga või ebakindlas töösuhtes;

| 8. | palub, et selle hindamiseks, millist mõju kriis naistele avaldab, töötataks välja täpne statistika, mille sooliselt eristatud näitajaid ajakohastataks ja hinnataks ümber korrapäraselt; lisab, et selline statistika peaks võimaldama paremini välja selgitada majanduslikke ja struktuurilisi probleeme, et hõlbustada kriisist ülesaamist ja edendada heade tavade levitamist; |
| --- | --- |

8.

palub, et selle hindamiseks, millist mõju kriis naistele avaldab, töötataks välja täpne statistika, mille sooliselt eristatud näitajaid ajakohastataks ja hinnataks ümber korrapäraselt; lisab, et selline statistika peaks võimaldama paremini välja selgitada majanduslikke ja struktuurilisi probleeme, et hõlbustada kriisist ülesaamist ja edendada heade tavade levitamist;

| 9. | taunib asjaolu, et majanduse taastamise kavades keskendutakse tegevusaladele, kus domineerivad mehed; rõhutab, et mehi eelistav suhtumine ametialase tuleviku toetamisel suurendab, mitte ei vähenda soolist ebavõrdsust; rõhutab vajadust integreerida soolise võrdõiguslikkuse poliitika riiklikesse, Euroopa ja rahvusvahelistesse majanduse taastamise kavadesse, et kriisiga toime tulla; |
| --- | --- |

9.

taunib asjaolu, et majanduse taastamise kavades keskendutakse tegevusaladele, kus domineerivad mehed; rõhutab, et mehi eelistav suhtumine ametialase tuleviku toetamisel suurendab, mitte ei vähenda soolist ebavõrdsust; rõhutab vajadust integreerida soolise võrdõiguslikkuse poliitika riiklikesse, Euroopa ja rahvusvahelistesse majanduse taastamise kavadesse, et kriisiga toime tulla;

| 10. | juhib tähelepanu asjaolule, et nii naiste kui ka meeste tööhõive määr on madalam maapiirkondades ning et seal elavad inimesed on ebasoodsas olukorras kättesaadavate kvaliteetsete töökohtade puudumise tõttu; lisaks ei osale paljud naised ametlikul tööturul ning seepärast ei peeta neid ametlikult töötuks, mistõttu neil esineb rahalisi ja juriidilisi probleeme seoses sünnitus- ja haiguspuhkuse ning pensioniõigustega; |
| --- | --- |

10.

juhib tähelepanu asjaolule, et nii naiste kui ka meeste tööhõive määr on madalam maapiirkondades ning et seal elavad inimesed on ebasoodsas olukorras kättesaadavate kvaliteetsete töökohtade puudumise tõttu; lisaks ei osale paljud naised ametlikul tööturul ning seepärast ei peeta neid ametlikult töötuks, mistõttu neil esineb rahalisi ja juriidilisi probleeme seoses sünnitus- ja haiguspuhkuse ning pensioniõigustega;

| 11. | toonitab, et praegune majanduskriis on avaldanud kahjulikku mõju töötajatele; märgib, et kuigi naiste haridustase on viimastel aastatel märgatavalt tõusnud ja kõrgharidusega naiste arv ületab meeste oma, on naised jätkuvalt kontsentreerunud teisejärgulistesse ja sageli halvemini tasustatud ametitesse; |
| --- | --- |

11.

toonitab, et praegune majanduskriis on avaldanud kahjulikku mõju töötajatele; märgib, et kuigi naiste haridustase on viimastel aastatel märgatavalt tõusnud ja kõrgharidusega naiste arv ületab meeste oma, on naised jätkuvalt kontsentreerunud teisejärgulistesse ja sageli halvemini tasustatud ametitesse;

| 12. | toonitab, et naised on üleesindatud ebakindla töösuhtega ja osalise tööajaga töötajate ning vaesuse all kannatavate seas, seepärast kutsub liikmesriike üles tagama, et vaesuse ja sotsiaalse kaasatusega seotud ELi 2020. aasta eesmärkide saavutamise poliitika oleks suunatud naistele proportsionaalselt sellega, mil määral nad kuuluvad vaesuse all kannatavate inimeste sekka; |
| --- | --- |

12.

toonitab, et naised on üleesindatud ebakindla töösuhtega ja osalise tööajaga töötajate ning vaesuse all kannatavate seas, seepärast kutsub liikmesriike üles tagama, et vaesuse ja sotsiaalse kaasatusega seotud ELi 2020. aasta eesmärkide saavutamise poliitika oleks suunatud naistele proportsionaalselt sellega, mil määral nad kuuluvad vaesuse all kannatavate inimeste sekka;

| 13. | tuletab meelde, et sooline ebavõrdsus eksisteerib endiselt, hoolimata naiste kasvavast osalusest tööturul; rõhutab, et majandus- ja finantskriisi tuleb käsitleda kui võimalust teha uusi ja uuenduslikke ettepanekuid tööhõive, palgataseme, tööaja ja vastutavatel ametikohtadel töötamise kohta; |
| --- | --- |

13.

tuletab meelde, et sooline ebavõrdsus eksisteerib endiselt, hoolimata naiste kasvavast osalusest tööturul; rõhutab, et majandus- ja finantskriisi tuleb käsitleda kui võimalust teha uusi ja uuenduslikke ettepanekuid tööhõive, palgataseme, tööaja ja vastutavatel ametikohtadel töötamise kohta;

| 14. | rõhutab naiste ja meeste võrdsuse soodsat mõju majanduskasvule; juhib tähelepanu asjaolule, et mitme uuringu kohaselt suureneks SKP 30 % võrra, kui naiste tööhõive, osalise tööajaga töötamise ja tootlikkuse näitajad oleksid meeste näitajatega sarnased; |
| --- | --- |

14.

rõhutab naiste ja meeste võrdsuse soodsat mõju majanduskasvule; juhib tähelepanu asjaolule, et mitme uuringu kohaselt suureneks SKP 30 % võrra, kui naiste tööhõive, osalise tööajaga töötamise ja tootlikkuse näitajad oleksid meeste näitajatega sarnased;

| 15. | tuletab meelde, et selliseid uute töökohtade loomise mõttes suure potentsiaaliga valdkondi nagu ökoloogia, keskkond ja uued tehnoloogiad tuleb võtta arvesse tööpoliitika väljatöötamisel; rõhutab sellega seoses, et naistel on nendes valdkondades oluline roll; kutsub liikmesriike üles ergutama tütarlapsi mitte eirama selliseid valdkondi; innustab komisjoni pidevalt esitama teatisi nende uute väljavaadete kohta; |
| --- | --- |

15.

tuletab meelde, et selliseid uute töökohtade loomise mõttes suure potentsiaaliga valdkondi nagu ökoloogia, keskkond ja uued tehnoloogiad tuleb võtta arvesse tööpoliitika väljatöötamisel; rõhutab sellega seoses, et naistel on nendes valdkondades oluline roll; kutsub liikmesriike üles ergutama tütarlapsi mitte eirama selliseid valdkondi; innustab komisjoni pidevalt esitama teatisi nende uute väljavaadete kohta;

| 16. | kutsub üles liikmesriike komisjoni kaasabil ergutama olemasolevate meetmete intensiivistamise abil naisi osalema elukestva õppe raames toimuvas kutseõppes, reageerimaks kestliku majanduse suunas võetud kursile, milles pööratakse tähelepanu VKEdele ning tõhustatakse nii naistöötajate tööalast konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

16.

kutsub üles liikmesriike komisjoni kaasabil ergutama olemasolevate meetmete intensiivistamise abil naisi osalema elukestva õppe raames toimuvas kutseõppes, reageerimaks kestliku majanduse suunas võetud kursile, milles pööratakse tähelepanu VKEdele ning tõhustatakse nii naistöötajate tööalast konkurentsivõimet;

| 17. | nõuab, et edendataks naistele avaramate võimaluste pakkumist hariduses ja kutseõppes ning naiste tööhõivet ebatraditsioonilistes valdkondades ja suurema vastutusega töökohtadel; |
| --- | --- |

17.

nõuab, et edendataks naistele avaramate võimaluste pakkumist hariduses ja kutseõppes ning naiste tööhõivet ebatraditsioonilistes valdkondades ja suurema vastutusega töökohtadel;

| 18. | kutsub komisjoni üles ergutama dialoogi sotsiaalpartneritega sellistes küsimustes nagu palkade läbipaistvus, osalise tööajaga ja tähtajalise lepingu tingimused naiste jaoks ja julgustama naisi osalema nn rohelistes ja innovaatilistes valdkondades; |
| --- | --- |

18.

kutsub komisjoni üles ergutama dialoogi sotsiaalpartneritega sellistes küsimustes nagu palkade läbipaistvus, osalise tööajaga ja tähtajalise lepingu tingimused naiste jaoks ja julgustama naisi osalema nn rohelistes ja innovaatilistes valdkondades;

| 19. | tuletab meelde, et sotsiaalsel ettevõtlusel (sihtasutused, vastastikused ühingud, kooperatiivid) võib olla tähtis roll majandustegevuse taastumisel ning selle valdkonna ettevõtetes töötavad põhiliselt naised; kutsub liikmesriike üles asetama majanduse elavdamise kavade väljatöötamisel sellistele tegevusvaldkondadele erilist rõhku; |
| --- | --- |

19.

tuletab meelde, et sotsiaalsel ettevõtlusel (sihtasutused, vastastikused ühingud, kooperatiivid) võib olla tähtis roll majandustegevuse taastumisel ning selle valdkonna ettevõtetes töötavad põhiliselt naised; kutsub liikmesriike üles asetama majanduse elavdamise kavade väljatöötamisel sellistele tegevusvaldkondadele erilist rõhku;

| 20. | rõhutab ühisomandi õigusliku mõiste väljaarendamise tähtsust, et tagada naiste õiguste täielik tunnistamine põllumajandussektoris, asjakohane sotsiaalne kaitse ja nende töö tunnustamine, samuti rõhutab vajadust muuta Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi (EARFD) määrust, et sarnaselt Euroopa Sotsiaalfondile (ESF) saaks tulevasel programmiperioodil (2014–2020) rakendada naiste suhtes positiivset erikohtlemist, mis oli võimalik varasematel perioodidel, kuid mitte praegusel, sest neil meetmetel on väga soodne mõju naiste tööhõivele maapiirkondades; |
| --- | --- |

20.

rõhutab ühisomandi õigusliku mõiste väljaarendamise tähtsust, et tagada naiste õiguste täielik tunnistamine põllumajandussektoris, asjakohane sotsiaalne kaitse ja nende töö tunnustamine, samuti rõhutab vajadust muuta Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi (EARFD) määrust, et sarnaselt Euroopa Sotsiaalfondile (ESF) saaks tulevasel programmiperioodil (2014–2020) rakendada naiste suhtes positiivset erikohtlemist, mis oli võimalik varasematel perioodidel, kuid mitte praegusel, sest neil meetmetel on väga soodne mõju naiste tööhõivele maapiirkondades;

| 21. | rõhutab, et palgaerinevuste vastu võitlemine on üks prioriteete, ja väljendab sellega seoses kahetsust selle üle, et komisjon ei ole selleteemalist arutelu Euroopa tasandil piisaval määral elavdanud, eelkõige naiste ja meeste palkade võrdsuse põhimõtte elluviimist käsitlevate olemasolevate õigusaktide läbivaatamise kaudu, nagu parlament on palunud oma 18. novembri 2009. aasta resolutsioonis; |
| --- | --- |

21.

rõhutab, et palgaerinevuste vastu võitlemine on üks prioriteete, ja väljendab sellega seoses kahetsust selle üle, et komisjon ei ole selleteemalist arutelu Euroopa tasandil piisaval määral elavdanud, eelkõige naiste ja meeste palkade võrdsuse põhimõtte elluviimist käsitlevate olemasolevate õigusaktide läbivaatamise kaudu, nagu parlament on palunud oma 18. novembri 2009. aasta resolutsioonis;

| 22. | kutsub liikmesriike üles suurendama jõupingutusi tööturgude soopõhise segregatsiooni ärahoidmiseks ning võitlemaks suundumuse vastu, et paljud naised töötavad halvemini tasustatud aladel, äratades koolides poiste ja tüdrukute huvi kõikvõimalike elukutsete vastu ning laiendades naiste koolitusvõimalusi, et võimaldada neil kohaneda tööturul nende karjääri jooksul toimuvate muutustega; väljendab sügavat muret seoses praeguse ebaõiglase olukorraga, kus naised peaksid ELis – kus aluslepingutes on enam kui pool sajandit sätestatud sama töö eest võrdse palga maksmise põhimõte – töötama meestega sama suure palga teenimiseks kalendriaastas keskmiselt 418 päeva; |
| --- | --- |

22.

kutsub liikmesriike üles suurendama jõupingutusi tööturgude soopõhise segregatsiooni ärahoidmiseks ning võitlemaks suundumuse vastu, et paljud naised töötavad halvemini tasustatud aladel, äratades koolides poiste ja tüdrukute huvi kõikvõimalike elukutsete vastu ning laiendades naiste koolitusvõimalusi, et võimaldada neil kohaneda tööturul nende karjääri jooksul toimuvate muutustega; väljendab sügavat muret seoses praeguse ebaõiglase olukorraga, kus naised peaksid ELis – kus aluslepingutes on enam kui pool sajandit sätestatud sama töö eest võrdse palga maksmise põhimõte – töötama meestega sama suure palga teenimiseks kalendriaastas keskmiselt 418 päeva;

| 23. | nõuab palgaga seotud diskrimineerimisega võitlemiseks kiiret tegutsemist selliste meetmete abil nagu olemasoleva direktiivi läbivaatamine, täpsete eesmärkidega valdkondlike arengukavade koostamine, mis võiks hõlmata sugudevaheliste palgaerinevuste vähendamist 0,5 %-ni aastaks 2020 eesmärgiga lõpetada otsene ja kaudne diskrimineerimine, või toetada kollektiivseid läbirääkimisi, koolitada võrdõiguslikkuse nõustajaid, võtta meetmed tasustamata tööga seotud sugudevahelise ebavõrdsuse vastu ning võtta äriühingutes ja teistes töökohtades kasutusele võrdõiguslikkuse kavad; usub, et läbipaistvusest palkade koostises peaks saama tava, et tugevdada naistöötajate läbirääkimispositsiooni; |
| --- | --- |

23.

nõuab palgaga seotud diskrimineerimisega võitlemiseks kiiret tegutsemist selliste meetmete abil nagu olemasoleva direktiivi läbivaatamine, täpsete eesmärkidega valdkondlike arengukavade koostamine, mis võiks hõlmata sugudevaheliste palgaerinevuste vähendamist 0,5 %-ni aastaks 2020 eesmärgiga lõpetada otsene ja kaudne diskrimineerimine, või toetada kollektiivseid läbirääkimisi, koolitada võrdõiguslikkuse nõustajaid, võtta meetmed tasustamata tööga seotud sugudevahelise ebavõrdsuse vastu ning võtta äriühingutes ja teistes töökohtades kasutusele võrdõiguslikkuse kavad; usub, et läbipaistvusest palkade koostises peaks saama tava, et tugevdada naistöötajate läbirääkimispositsiooni;

| 24. | palub Euroopa Komisjonil ja liikmesriikidel võtta meetmeid selleks, et leida lahendus paradoksaalsele olukorrale, kus naised saavad meestest väiksemat palka, ehkki on paremini haritud; rõhutab, et optimaalse majanduskasvu ja tõeliselt jätkusuutliku arengu huvides on vaja naiste karjääripotentsiaal täielikult ära kasutada; |
| --- | --- |

24.

palub Euroopa Komisjonil ja liikmesriikidel võtta meetmeid selleks, et leida lahendus paradoksaalsele olukorrale, kus naised saavad meestest väiksemat palka, ehkki on paremini haritud; rõhutab, et optimaalse majanduskasvu ja tõeliselt jätkusuutliku arengu huvides on vaja naiste karjääripotentsiaal täielikult ära kasutada;

| 25. | rõhutab, et naiste eraldi sissetulek ja kvaliteetsed tasustatud töökohad aitavad saavutada naiste majanduslikku sõltumatust ning naiste ja meeste suuremat võrdsust ühiskonnas tervikuna; |
| --- | --- |

25.

rõhutab, et naiste eraldi sissetulek ja kvaliteetsed tasustatud töökohad aitavad saavutada naiste majanduslikku sõltumatust ning naiste ja meeste suuremat võrdsust ühiskonnas tervikuna;

| 26. | palub liikmesriikidel kohaldada soolise võrdõiguslikkuse põhimõtet riiklike pensionisüsteemide suhtes nii vanuse kui ka sissetuleku osas; |
| --- | --- |

26.

palub liikmesriikidel kohaldada soolise võrdõiguslikkuse põhimõtet riiklike pensionisüsteemide suhtes nii vanuse kui ka sissetuleku osas;

| 27. | palub ELi liikmesriikidel rakendada nõuetekohaselt õigusakte, mis nõuavad võrdset palka võrdse töö eest, ning palub komisjonil kohaldada sanktsioone liikmesriikide suhtes, kes seda ei tee; |
| --- | --- |

27.

palub ELi liikmesriikidel rakendada nõuetekohaselt õigusakte, mis nõuavad võrdset palka võrdse töö eest, ning palub komisjonil kohaldada sanktsioone liikmesriikide suhtes, kes seda ei tee;

| 28. | toonitab, et sooline võrdõiguslikkus ei ole üksnes mitmekesisuse ja sotsiaalse õigluse küsimus – see on ka ELi 2020. aasta strateegias ette nähtud jätkusuutliku majanduskasvu, tööhõive, konkurentsivõime ja sotsiaalse ühtekuuluvuse eesmärkide täitmise üks eeltingimus; kutsub seepärast komisjoni üles tugevdama soolist mõõdet ELi 2020. aasta strateegia kõikides osades, võttes eelkõige arvesse soolisi iseärasusi, ja looma soolist võrdõiguslikkust puudutavaid erimeetmeid ja eesmärke kõikide meetmete raames, et parandada Euroopa tööhõivestrateegiat; |
| --- | --- |

28.

toonitab, et sooline võrdõiguslikkus ei ole üksnes mitmekesisuse ja sotsiaalse õigluse küsimus – see on ka ELi 2020. aasta strateegias ette nähtud jätkusuutliku majanduskasvu, tööhõive, konkurentsivõime ja sotsiaalse ühtekuuluvuse eesmärkide täitmise üks eeltingimus; kutsub seepärast komisjoni üles tugevdama soolist mõõdet ELi 2020. aasta strateegia kõikides osades, võttes eelkõige arvesse soolisi iseärasusi, ja looma soolist võrdõiguslikkust puudutavaid erimeetmeid ja eesmärke kõikide meetmete raames, et parandada Euroopa tööhõivestrateegiat;

| 29. | palub komisjonil, nõukogul ja liikmesriikidel eelistada soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas siduvaid ettepanekuid mittesiduvatele strateegiatele ja poliitikadokumentidele; |
| --- | --- |

29.

palub komisjonil, nõukogul ja liikmesriikidel eelistada soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas siduvaid ettepanekuid mittesiduvatele strateegiatele ja poliitikadokumentidele;

| 30. | usub, et komisjon ja liikmesriigid peaksid arendama koolitus- ja rakendusvahendeid, et kõik sidusrühmad võtaksid oma pädevusvaldkonnas asjakohaselt arvesse naiste ja meeste võrdsetel võimalustel põhinevat perspektiivi ning muu hulgas hindaksid poliitika konkreetset mõju naistele ja meestele; |
| --- | --- |

30.

usub, et komisjon ja liikmesriigid peaksid arendama koolitus- ja rakendusvahendeid, et kõik sidusrühmad võtaksid oma pädevusvaldkonnas asjakohaselt arvesse naiste ja meeste võrdsetel võimalustel põhinevat perspektiivi ning muu hulgas hindaksid poliitika konkreetset mõju naistele ja meestele;

| 31. | rõhutab vajadust arendada välja kvantitatiivsed ja kvalitatiivsed näitajad ja soopõhine statistika, mis on usaldusväärsed, võrreldavad ja vajadusel kättesaadavad ning mida tuleb kasutada soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise jälgimiseks kõikides poliitikavaldkondades; |
| --- | --- |

31.

rõhutab vajadust arendada välja kvantitatiivsed ja kvalitatiivsed näitajad ja soopõhine statistika, mis on usaldusväärsed, võrreldavad ja vajadusel kättesaadavad ning mida tuleb kasutada soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise jälgimiseks kõikides poliitikavaldkondades;

| 32. | usub, et üks prioriteet peaks olema võitlus vaesuse kaotamiseks, milleks on vaja läbi vaadata makromajandus-, rahandus-, sotsiaal- ja tööjõupoliitika, mis on vaesuse põhjustajad, et tagada naiste jaoks majanduslik ja sotsiaalne õiglus; usub, et vaesuse määrade kindlaksmääramise metoodika tuleks läbi vaadata ning tuleks välja arendada strateegiad, mille abil edendada sissetuleku õiglast jaotumist, tagada miinimumsissetulek ja inimväärsed pensionid, luua rohkem kvaliteetseid töökohti koos naiste õigustega, tagada kvaliteetsete avalike teenuste kättesaadavus kõikidele naistele ja tütarlastele ning parandada sotsiaalhoolekannet ja vastavaid kohalikke teenuseid, eriti lastesõimesid, lasteaedu, päevakeskusi, kogukonna- ja puhkekeskusi ning perede toetamise teenuseid; |
| --- | --- |

32.

usub, et üks prioriteet peaks olema võitlus vaesuse kaotamiseks, milleks on vaja läbi vaadata makromajandus-, rahandus-, sotsiaal- ja tööjõupoliitika, mis on vaesuse põhjustajad, et tagada naiste jaoks majanduslik ja sotsiaalne õiglus; usub, et vaesuse määrade kindlaksmääramise metoodika tuleks läbi vaadata ning tuleks välja arendada strateegiad, mille abil edendada sissetuleku õiglast jaotumist, tagada miinimumsissetulek ja inimväärsed pensionid, luua rohkem kvaliteetseid töökohti koos naiste õigustega, tagada kvaliteetsete avalike teenuste kättesaadavus kõikidele naistele ja tütarlastele ning parandada sotsiaalhoolekannet ja vastavaid kohalikke teenuseid, eriti lastesõimesid, lasteaedu, päevakeskusi, kogukonna- ja puhkekeskusi ning perede toetamise teenuseid;

| 33. | väljendab heameelt selle üle, et komisjon on käivitanud kogu ELi hõlmava kampaania meeste ja naiste palgaerinevuse vastu võitlemiseks; märgib siiski, et palgaerinevus naiste ja meeste vahel püsib, ning seetõttu nõuab, et Euroopa tasandil käivitataks arutelu naiste ja meeste rolliga seonduvate stereotüüpide vastu võitlemiseks; rõhutab seetõttu koolides, töökohtades ja meedias teadlikkuse tõstmise kampaaniate korraldamise tähtsust, et võidelda püsivate soostereotüüpide vastu ja eelkõige alandavate kuvandite vastu; märgib, et kampaaniates tuleks rõhutada meeste rolli perekohustuste õiglase jaotuse tagamisel ning töö- ja eraelu tasakaalustamisel; |
| --- | --- |

33.

väljendab heameelt selle üle, et komisjon on käivitanud kogu ELi hõlmava kampaania meeste ja naiste palgaerinevuse vastu võitlemiseks; märgib siiski, et palgaerinevus naiste ja meeste vahel püsib, ning seetõttu nõuab, et Euroopa tasandil käivitataks arutelu naiste ja meeste rolliga seonduvate stereotüüpide vastu võitlemiseks; rõhutab seetõttu koolides, töökohtades ja meedias teadlikkuse tõstmise kampaaniate korraldamise tähtsust, et võidelda püsivate soostereotüüpide vastu ja eelkõige alandavate kuvandite vastu; märgib, et kampaaniates tuleks rõhutada meeste rolli perekohustuste õiglase jaotuse tagamisel ning töö- ja eraelu tasakaalustamisel;

| 34. | peab demograafilist muutust arvesse võttes vajalikuks kasutada paremini ära naiste potentsiaali ning suurendada nende tööhõivet, et saavutada ELi 2020. aasta strateegias esitatud 20–64aastaste naiste ja meeste tööhõive määra 75 % eesmärk; on samas veendunud, et inimestel peab olema laste saamisel vaba valik ning et era- ja tööelu vaheline õiglane tasakaal on peamine eeltingimus naiste osalemise suurendamiseks tööturul; |
| --- | --- |

34.

peab demograafilist muutust arvesse võttes vajalikuks kasutada paremini ära naiste potentsiaali ning suurendada nende tööhõivet, et saavutada ELi 2020. aasta strateegias esitatud 20–64aastaste naiste ja meeste tööhõive määra 75 % eesmärk; on samas veendunud, et inimestel peab olema laste saamisel vaba valik ning et era- ja tööelu vaheline õiglane tasakaal on peamine eeltingimus naiste osalemise suurendamiseks tööturul;

| 35. | palub, et esitataks konkreetseid ettepanekuid töö- ja eraelu ühitamiseks, eelkõige abivajajate abistamise ja lastehoiu valdkonnas; |
| --- | --- |

35.

palub, et esitataks konkreetseid ettepanekuid töö- ja eraelu ühitamiseks, eelkõige abivajajate abistamise ja lastehoiu valdkonnas;

| 36. | toonitab, et komisjon ja liikmesriigid peavad edendama, toetama ja tugevdama naiste osa sotsiaalmajanduses, pidades silmas seda, kui kõrge on naiste tööhõive tase kõnealuses sektoris ja kui olulisi teenuseid selles pakutakse töö- ja eraelu vahelise õiglase tasakaalu edendamiseks; |
| --- | --- |

36.

toonitab, et komisjon ja liikmesriigid peavad edendama, toetama ja tugevdama naiste osa sotsiaalmajanduses, pidades silmas seda, kui kõrge on naiste tööhõive tase kõnealuses sektoris ja kui olulisi teenuseid selles pakutakse töö- ja eraelu vahelise õiglase tasakaalu edendamiseks;

| 37. | palub komisjonil jälgida, et töö- ja eraelu ühitamist käsitlevad ELi õigusaktid võetaks nõuetekohaselt üle liikmesriikide õigusesse, kohandades meeste ja naiste töötingimusi; |
| --- | --- |

37.

palub komisjonil jälgida, et töö- ja eraelu ühitamist käsitlevad ELi õigusaktid võetaks nõuetekohaselt üle liikmesriikide õigusesse, kohandades meeste ja naiste töötingimusi;

| 38. | märgib, et osaline tööaeg võib mõjuda lepinguosalisele kahjulikult, näiteks takistades karjääri ja põhjustades vanemas eas vaesust, või siis on sellisel töötajal väiksema sissetuleku tõttu vaja täiendavat riigi abi enda elatamiseks või haiguse või töötuse ajal; |
| --- | --- |

38.

märgib, et osaline tööaeg võib mõjuda lepinguosalisele kahjulikult, näiteks takistades karjääri ja põhjustades vanemas eas vaesust, või siis on sellisel töötajal väiksema sissetuleku tõttu vaja täiendavat riigi abi enda elatamiseks või haiguse või töötuse ajal;

| 39. | rõhutab, et on vaja teavituskampaaniaid, et tagada traditsiooniliselt meeste või naiste elukutsete või tegevusalade sooneutraalsus; seepärast palub liikmesriikidel käivitada arutelu keele rolli üle stereotüüpide püsimises, eriti mõnede elukutsete nimetuste mehe või naisega sidumise tõttu; |
| --- | --- |

39.

rõhutab, et on vaja teavituskampaaniaid, et tagada traditsiooniliselt meeste või naiste elukutsete või tegevusalade sooneutraalsus; seepärast palub liikmesriikidel käivitada arutelu keele rolli üle stereotüüpide püsimises, eriti mõnede elukutsete nimetuste mehe või naisega sidumise tõttu;

| 40. | palub avalikel ja eraasutustel kehtestada oma sise-eeskirjades võrdõiguslikkuse kavad koos rangete lühiajaliste, keskmise pikkusega ja pikaajaliste eesmärkidega ning hinnata igal aastal nende eesmärkide täitmist; |
| --- | --- |

40.

palub avalikel ja eraasutustel kehtestada oma sise-eeskirjades võrdõiguslikkuse kavad koos rangete lühiajaliste, keskmise pikkusega ja pikaajaliste eesmärkidega ning hinnata igal aastal nende eesmärkide täitmist;

| 41. | palub, et esitataks konkreetseid ettepanekuid töö-, pere- ja eraelu ühitamiseks, edendades ametialaste, perekondlike ja sotsiaalsete kohustuste suuremat jagamist meeste ja naiste vahel, eelkõige abivajajate abistamise ja lastehoiu valdkonnas; |
| --- | --- |

41.

palub, et esitataks konkreetseid ettepanekuid töö-, pere- ja eraelu ühitamiseks, edendades ametialaste, perekondlike ja sotsiaalsete kohustuste suuremat jagamist meeste ja naiste vahel, eelkõige abivajajate abistamise ja lastehoiu valdkonnas;

| 42. | kutsub liikmesriike üles toetama tööhõivet ebasoodsamas olukorras oleva kategooria jaoks, mis koosneb rasedatest või emadest, kes teevad ise koduseid töid, ergutades pakkuma kõnealusele rühmale töökohti, mis on inimväärsed, stabiilsed ja kooskõlas nõuetekohase töö- ja eraelu tasakaaluga; |
| --- | --- |

42.

kutsub liikmesriike üles toetama tööhõivet ebasoodsamas olukorras oleva kategooria jaoks, mis koosneb rasedatest või emadest, kes teevad ise koduseid töid, ergutades pakkuma kõnealusele rühmale töökohti, mis on inimväärsed, stabiilsed ja kooskõlas nõuetekohase töö- ja eraelu tasakaaluga;

| 43. | usub, et töö ja lapsehoolduse paremaks ühitamiseks on vaja parandada lastega seotud puhkusi; palub seetõttu, et nõukogu võtaks kiiresti vastu ühise seisukoha parlamendi 20. oktoobri 2010. aasta seisukoha kohta (16), mis käsitleb nõukogu direktiivi 92/85/EMÜ läbivaatamist; |
| --- | --- |

43.

usub, et töö ja lapsehoolduse paremaks ühitamiseks on vaja parandada lastega seotud puhkusi; palub seetõttu, et nõukogu võtaks kiiresti vastu ühise seisukoha parlamendi 20. oktoobri 2010. aasta seisukoha kohta (16), mis käsitleb nõukogu direktiivi 92/85/EMÜ läbivaatamist;

| 44. | kutsub liikmesriike üles edendama selliste lastehoiuteenuste nagu sõimed ja lasteaiad ning eakatele ja teistele abivajajatele mõeldud asutuste loomist või parandamist, et pakkuda võimalikult paljudele inimestele teenuseid, mis oleksid taskukohased ja kvaliteetsed ning mille osutamise aeg sobiks kokku täistööajaga; on seisukohal, et need asutused on vanematele väga suureks toeks ning peaksid neil aitama siseneda tööturule; |
| --- | --- |

44.

kutsub liikmesriike üles edendama selliste lastehoiuteenuste nagu sõimed ja lasteaiad ning eakatele ja teistele abivajajatele mõeldud asutuste loomist või parandamist, et pakkuda võimalikult paljudele inimestele teenuseid, mis oleksid taskukohased ja kvaliteetsed ning mille osutamise aeg sobiks kokku täistööajaga; on seisukohal, et need asutused on vanematele väga suureks toeks ning peaksid neil aitama siseneda tööturule;

| 45. | rõhutab, et perekond on meie ühiskonna alustugi ning otseselt seotud väärtuste edasiviimisega ja solidaarse kooseluga; toonitab, et paindliku tööaja kasutuselevõtt ja kaugtöö võimaluse pakkumine, nagu ka lastehoiu laiendamine ja eakate koduabi kutsealastamine on oluline samm teel töö- ja eraelu ühitamisele ning naiste ja meeste võrdse osaluse tõhustamisele tööturul, hariduses ja koolituses; väljendab kahetsust asjaolu üle, et piisavate puhkuse- ja vanemapuhkuse süsteemide ning mõlema vanema paindliku töökorralduse puudumine takistab naistel sageli tööturul aktiivselt osalemist ja täistööajaga töötamist; on arvamusel, et mis puudutab naiste ametisse nimetamist ja tööhõivet, siis selleks on vaja ka muutust ärikultuuris; kutsub seepärast nõukogu, komisjoni ja liikmesriike üles hoidma ära majandus- ja finantskriisist tingitud kärpeid lastehoiu, eakate ja ebasoodsas olukorras olevate isikute hoolduse valdkonnas antavate toetuste ja sotsiaalteenuste puhul; |
| --- | --- |

45.

rõhutab, et perekond on meie ühiskonna alustugi ning otseselt seotud väärtuste edasiviimisega ja solidaarse kooseluga; toonitab, et paindliku tööaja kasutuselevõtt ja kaugtöö võimaluse pakkumine, nagu ka lastehoiu laiendamine ja eakate koduabi kutsealastamine on oluline samm teel töö- ja eraelu ühitamisele ning naiste ja meeste võrdse osaluse tõhustamisele tööturul, hariduses ja koolituses; väljendab kahetsust asjaolu üle, et piisavate puhkuse- ja vanemapuhkuse süsteemide ning mõlema vanema paindliku töökorralduse puudumine takistab naistel sageli tööturul aktiivselt osalemist ja täistööajaga töötamist; on arvamusel, et mis puudutab naiste ametisse nimetamist ja tööhõivet, siis selleks on vaja ka muutust ärikultuuris; kutsub seepärast nõukogu, komisjoni ja liikmesriike üles hoidma ära majandus- ja finantskriisist tingitud kärpeid lastehoiu, eakate ja ebasoodsas olukorras olevate isikute hoolduse valdkonnas antavate toetuste ja sotsiaalteenuste puhul;

| 46. | tuletab komisjonile ja liikmesriikidele meelde vajadust võtta vastu positiivsed meetmed nii naiste kui ka meeste jaoks, eelkõige selleks, et lihtsustada tööle naasmist pärast perekonnale pühendatud ajavahemikku (laste kasvatamine ja/või haige või puudega sugulase hooldamine), edendades tööturule (taas)integreerumise poliitikat ning seega rahalise sõltumatuse taastamist; |
| --- | --- |

46.

tuletab komisjonile ja liikmesriikidele meelde vajadust võtta vastu positiivsed meetmed nii naiste kui ka meeste jaoks, eelkõige selleks, et lihtsustada tööle naasmist pärast perekonnale pühendatud ajavahemikku (laste kasvatamine ja/või haige või puudega sugulase hooldamine), edendades tööturule (taas)integreerumise poliitikat ning seega rahalise sõltumatuse taastamist;

| 47. | rõhutab, et haridusel on tähtis roll, et sisendada lastele juba varases eas soolise võrdõiguslikkuse tähtsust, õpetada neid erinevaid kultuure aktsepteerima ning mõistma diskrimineerimise ja eelarvamuste mõju; kutsub liikmesriike üles pakkuma terve kooliea jooksul haridusprogramme, aga ka teadlikkuse tõstmise ja teavitusprogramme, et edendada Euroopa Liidu põhiõiguste hartas ja eelkõige selle artiklis 23 sätestatud väärtusi; |
| --- | --- |

47.

rõhutab, et haridusel on tähtis roll, et sisendada lastele juba varases eas soolise võrdõiguslikkuse tähtsust, õpetada neid erinevaid kultuure aktsepteerima ning mõistma diskrimineerimise ja eelarvamuste mõju; kutsub liikmesriike üles pakkuma terve kooliea jooksul haridusprogramme, aga ka teadlikkuse tõstmise ja teavitusprogramme, et edendada Euroopa Liidu põhiõiguste hartas ja eelkõige selle artiklis 23 sätestatud väärtusi;

| 48. | rõhutab, et noortel peab olema vabadus langetada ise otsus oma elukutsevaliku kohta; tuletab sellega seoses meelde, kui oluline on, et õpetajad ei suunaks automaatselt õpilaste kutsevalikut sooliste stereotüüpide alusel, ning tähelepanu tuleks juhtida kõikidele töövõimalustele; |
| --- | --- |

48.

rõhutab, et noortel peab olema vabadus langetada ise otsus oma elukutsevaliku kohta; tuletab sellega seoses meelde, kui oluline on, et õpetajad ei suunaks automaatselt õpilaste kutsevalikut sooliste stereotüüpide alusel, ning tähelepanu tuleks juhtida kõikidele töövõimalustele;

| 49. | kutsub liikmesriike üles haridussektori teadlikkuse tõstmise programmide abil tagama, et tütarlapsi ei suunataks automaatselt sellistele kutsealadele ja ametitele, mida peetakse traditsiooniliselt naiste kutsealadeks või ametiteks; |
| --- | --- |

49.

kutsub liikmesriike üles haridussektori teadlikkuse tõstmise programmide abil tagama, et tütarlapsi ei suunataks automaatselt sellistele kutsealadele ja ametitele, mida peetakse traditsiooniliselt naiste kutsealadeks või ametiteks;

| 50. | rõhutab vajadust teha Euroopa tasandil suuremaid jõupingutusi, et suurendada naiste osalust poliitikas; ergutab sellega seoses naisi osalema kõikides ELi institutsioonides, eelkõige vastutavatel ametikohtadel; rõhutab, et tuleb teha täiendavaid jõupingutusi riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil; nõuab siduvate eesmärkide seadmist, et tagada naiste ja meeste võrdne esindatus; märgib sellega seoses, et kvootide kasutamisel on naiste esindatusele positiivne mõju; rõhutab seepärast asjaolu, et valimiskvootide kasutamisel on positiivne mõju naiste esindatusele; |
| --- | --- |

50.

rõhutab vajadust teha Euroopa tasandil suuremaid jõupingutusi, et suurendada naiste osalust poliitikas; ergutab sellega seoses naisi osalema kõikides ELi institutsioonides, eelkõige vastutavatel ametikohtadel; rõhutab, et tuleb teha täiendavaid jõupingutusi riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil; nõuab siduvate eesmärkide seadmist, et tagada naiste ja meeste võrdne esindatus; märgib sellega seoses, et kvootide kasutamisel on naiste esindatusele positiivne mõju; rõhutab seepärast asjaolu, et valimiskvootide kasutamisel on positiivne mõju naiste esindatusele;

| 51. | tuletab meelde, et üksnes 3 % suurettevõtete juhtkonna eesotsas on naine; toob seetõttu eeskujuks Norra, mis on alates 2003. aastast edukalt rakendanud kvoodipoliitikat, et tagada võrdsus ettevõtete juhtkondades, ning seda eeskuju järgivad nüüd ka Hispaania ja Prantsusmaa; kutsub liikmesriike üles võtma tõhusaid meetmeid, nagu kvoodid, et tagada naiste suurem esindatus börsil noteeritud suurettevõtetes ning ettevõtete juhtkondades üldse, eriti avaliku sektori osalusega ettevõtetes; |
| --- | --- |

51.

tuletab meelde, et üksnes 3 % suurettevõtete juhtkonna eesotsas on naine; toob seetõttu eeskujuks Norra, mis on alates 2003. aastast edukalt rakendanud kvoodipoliitikat, et tagada võrdsus ettevõtete juhtkondades, ning seda eeskuju järgivad nüüd ka Hispaania ja Prantsusmaa; kutsub liikmesriike üles võtma tõhusaid meetmeid, nagu kvoodid, et tagada naiste suurem esindatus börsil noteeritud suurettevõtetes ning ettevõtete juhtkondades üldse, eriti avaliku sektori osalusega ettevõtetes;

| 52. | toonitab, et ettevõtete või sektorite jaoks tuleb võrdõiguslikkuse kavad kehtestada kohustuslikus korras, et võidelda sooalase ebaõiglusega liikmesriikide tööhõives, ja et selle valdkonna osapooled peaksid need algatama ja nende rakendamist jälgima; |
| --- | --- |

52.

toonitab, et ettevõtete või sektorite jaoks tuleb võrdõiguslikkuse kavad kehtestada kohustuslikus korras, et võidelda sooalase ebaõiglusega liikmesriikide tööhõives, ja et selle valdkonna osapooled peaksid need algatama ja nende rakendamist jälgima;

| 53. | rõhutab, et liikmesriigid peavad võtma meetmeid, eelkõige seadusandluses, et kehtestada siduvad eesmärgid meeste ja naiste võrdse osakaalu tagamiseks ettevõtete, avalike asutuste ja poliitiliste organite vastutusrikastel ametikohtadel; |
| --- | --- |

53.

rõhutab, et liikmesriigid peavad võtma meetmeid, eelkõige seadusandluses, et kehtestada siduvad eesmärgid meeste ja naiste võrdse osakaalu tagamiseks ettevõtete, avalike asutuste ja poliitiliste organite vastutusrikastel ametikohtadel;

| 54. | kutsub liikmesriike üles selgitama välja ettevõtted, kes edendavad soolist võrdõiguslikkust ning töö-, pere- ja eraelu ühitamist, ning ulatuslikult levitama parimaid tavasid, eelkõige kaubandus- ja tööstuskodade kaudu; |
| --- | --- |

54.

kutsub liikmesriike üles selgitama välja ettevõtted, kes edendavad soolist võrdõiguslikkust ning töö-, pere- ja eraelu ühitamist, ning ulatuslikult levitama parimaid tavasid, eelkõige kaubandus- ja tööstuskodade kaudu;

| 55. | väljendab rahulolu üldise aruteluga naiste osakaalu suurenemise üle sektori juhtivatel ametikohtadel ning soovitab võtta ettevõtetes kasutusele vabatahtliku kvoodi, mille aluseks peaks olema tööjõu sooline suhtarv; |
| --- | --- |

55.

väljendab rahulolu üldise aruteluga naiste osakaalu suurenemise üle sektori juhtivatel ametikohtadel ning soovitab võtta ettevõtetes kasutusele vabatahtliku kvoodi, mille aluseks peaks olema tööjõu sooline suhtarv;

| 56. | nõuab riiklikul ja Euroopa tasandil meetmeid, et edendada naiste hulgas ettevõtlust, luues koolitus- ning ametialase ja õigusliku nõustamise struktuure ning hõlbustades juurdepääsu avaliku ja erasektori rahastamisele; |
| --- | --- |

56.

nõuab riiklikul ja Euroopa tasandil meetmeid, et edendada naiste hulgas ettevõtlust, luues koolitus- ning ametialase ja õigusliku nõustamise struktuure ning hõlbustades juurdepääsu avaliku ja erasektori rahastamisele;

| 57. | ergutab soolist võrdõiguslikkust edendavaid sidusrühmi vahetama omavahel pidevalt teavet ja kogemusi, et juurutada häid tavasid kogu ühiskonnas nii Euroopa kui ka riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil ning nii era- kui ka avalikus sektoris; |
| --- | --- |

57.

ergutab soolist võrdõiguslikkust edendavaid sidusrühmi vahetama omavahel pidevalt teavet ja kogemusi, et juurutada häid tavasid kogu ühiskonnas nii Euroopa kui ka riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil ning nii era- kui ka avalikus sektoris;

| 58. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles pöörama erilist tähelepanu haavatavate naiste rühmadele: puudega ja eakatele naistele ning sisserändajatest naistele, lesbidele, biseksuaalidele ja transseksuaalidele ning konkreetsesse vähemusrühma kuuluvatele naistele ning abivajajate eest hoolitsevatele väheharitud või ilma hariduseta naistele, kes kõik vajavad nende olukorrale vastavaid meetmeid; kutsub komisjoni üles tagama teatava järjepidevuse, et Euroopa vabatahtliku tegevuse aastaga 2011 ergutataks ka soolise võrdõiguslikkuse edendamist; |
| --- | --- |

58.

kutsub liikmesriike ja komisjoni üles pöörama erilist tähelepanu haavatavate naiste rühmadele: puudega ja eakatele naistele ning sisserändajatest naistele, lesbidele, biseksuaalidele ja transseksuaalidele ning konkreetsesse vähemusrühma kuuluvatele naistele ning abivajajate eest hoolitsevatele väheharitud või ilma hariduseta naistele, kes kõik vajavad nende olukorrale vastavaid meetmeid; kutsub komisjoni üles tagama teatava järjepidevuse, et Euroopa vabatahtliku tegevuse aastaga 2011 ergutataks ka soolise võrdõiguslikkuse edendamist;

| 59. | palub komisjonil toetada liikmesriikide jõupingutusi ebasoodsas olukorras, näiteks sisserännanud naiste, etniliste vähemuste hulka kuuluvate naiste, puudega naiste ja üksikemade kutsealaste väljavaadete parandamiseks neile hariduse ja kutseõppe kättesaadavamaks tegemise kaudu, et suurendada nende võimalusi elada majanduslikult iseseisvalt; juhib tähelepanu sisserännanud naiste mitmekordsele diskrimineerimisele, mis väljendub lisaks nende diskrimineerimisele soo, etnilise päritolu ja rassi tõttu sageli ka vanuse alusel diskrimineerimisena; |
| --- | --- |

59.

palub komisjonil toetada liikmesriikide jõupingutusi ebasoodsas olukorras, näiteks sisserännanud naiste, etniliste vähemuste hulka kuuluvate naiste, puudega naiste ja üksikemade kutsealaste väljavaadete parandamiseks neile hariduse ja kutseõppe kättesaadavamaks tegemise kaudu, et suurendada nende võimalusi elada majanduslikult iseseisvalt; juhib tähelepanu sisserännanud naiste mitmekordsele diskrimineerimisele, mis väljendub lisaks nende diskrimineerimisele soo, etnilise päritolu ja rassi tõttu sageli ka vanuse alusel diskrimineerimisena;

| 60. | palub võrdõiguslikkuse eest vastutavatel riiklikel, piirkondlikel ja kohalikel asutustel võtta kasutusele integreeritud lähenemisviis, et parandada mitmekordse diskrimineerimise juhtumitele reageerimist ja nendega tegelemist; rõhutab samuti, et need asutused peaksid pakkuma koolitust kohtunikele, vandekohtunikele ja teistele töötajatele, et nad suudaksid mitmekordse diskrimineerimise juhtumeid tuvastada, ette näha ja käsitleda; |
| --- | --- |

60.

palub võrdõiguslikkuse eest vastutavatel riiklikel, piirkondlikel ja kohalikel asutustel võtta kasutusele integreeritud lähenemisviis, et parandada mitmekordse diskrimineerimise juhtumitele reageerimist ja nendega tegelemist; rõhutab samuti, et need asutused peaksid pakkuma koolitust kohtunikele, vandekohtunikele ja teistele töötajatele, et nad suudaksid mitmekordse diskrimineerimise juhtumeid tuvastada, ette näha ja käsitleda;

| 61. | tuletab meelde, et puudega naisi diskrimineeritakse sageli ühiskondlikus ja poliitilises ning kultuuri- ja tööelus; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles esitama konkreetseid ettepanekuid nende olukorra parandamiseks; |
| --- | --- |

61.

tuletab meelde, et puudega naisi diskrimineeritakse sageli ühiskondlikus ja poliitilises ning kultuuri- ja tööelus; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles esitama konkreetseid ettepanekuid nende olukorra parandamiseks;

| 62. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles pöörama romade kaasamist käsitleva ELi strateegia rakendamisel erilist tähelepanu roma naistele; |
| --- | --- |

62.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles pöörama romade kaasamist käsitleva ELi strateegia rakendamisel erilist tähelepanu roma naistele;

| 63. | märgib, et transseksuaalid on väga marginaliseeritud ja tagakiusatud rühm, keda sageli häbimärgistatakse, tõrjutakse ja kes langevad vägivalla ohvriks, nagu on teatanud Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet; nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid järgiksid ameti soovitusi tugevama ja selgema kaitse kohta soolise identiteedi alusel toimuva diskrimineerimise eest; |
| --- | --- |

63.

märgib, et transseksuaalid on väga marginaliseeritud ja tagakiusatud rühm, keda sageli häbimärgistatakse, tõrjutakse ja kes langevad vägivalla ohvriks, nagu on teatanud Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet; nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid järgiksid ameti soovitusi tugevama ja selgema kaitse kohta soolise identiteedi alusel toimuva diskrimineerimise eest;

| 64. | pooldab naiste ja meeste juurdepääsu reproduktiivtervist käsitlevale asjakohasele teabele ja toetusele ning rõhutab, et naistel peaksid olema samad õigused ja võimalused nagu meestel omada juurdepääsu selle valdkonna teenustele; rõhutab, et naistel peab olema kontroll oma seksuaalsete ja reproduktiivsete õiguste üle, eriti rasestumisvastaste vahendite ja abordi lihtsa kättesaadavuse teel; palub liikmesriikidel ja komisjonil võtta meetmeid meeste teadlikkuse tõstmiseks nende kohustustest seksuaal- ja reproduktiivküsimustes; |
| --- | --- |

64.

pooldab naiste ja meeste juurdepääsu reproduktiivtervist käsitlevale asjakohasele teabele ja toetusele ning rõhutab, et naistel peaksid olema samad õigused ja võimalused nagu meestel omada juurdepääsu selle valdkonna teenustele; rõhutab, et naistel peab olema kontroll oma seksuaalsete ja reproduktiivsete õiguste üle, eriti rasestumisvastaste vahendite ja abordi lihtsa kättesaadavuse teel; palub liikmesriikidel ja komisjonil võtta meetmeid meeste teadlikkuse tõstmiseks nende kohustustest seksuaal- ja reproduktiivküsimustes;

| 65. | tuletab meelde, et naistevastane vägivald on peamine takistus soolise võrdõiguslikkuse saavutamisel; kutsub komisjoni üles alustama ettepaneku koostamist üldise direktiivi kohta, mis käsitleb võitlust naistevastase vägivalla kõigi vormidega, nii füüsilise, seksuaalse kui ka psühholoogilise vägivallaga ja eelkõige naistega kauplemise vastast võitlust; |
| --- | --- |

65.

tuletab meelde, et naistevastane vägivald on peamine takistus soolise võrdõiguslikkuse saavutamisel; kutsub komisjoni üles alustama ettepaneku koostamist üldise direktiivi kohta, mis käsitleb võitlust naistevastase vägivalla kõigi vormidega, nii füüsilise, seksuaalse kui ka psühholoogilise vägivallaga ja eelkõige naistega kauplemise vastast võitlust;

| 66. | väljendab heameelt jõupingutuste üle, mida on ühenduse ja riiklikul tasandil tehtud naistevastase vägivallaga võitlemisel, ent rõhutab, et see nähtus on endiselt oluline lahendamata probleem, ning nõuab tungivalt, et liikmesriigid võtaksid meetmeid, et tagada ligipääs tugiteenustele, mille eesmärk on ära hoida soolist vägivalda ning kaitsta naisi sellise vägivalla eest, olenemata nende õiguslikust seisundist, rassist, vanusest, seksuaalsest sättumusest, etnilisest päritolust ja usutunnistusest; väljendab heameelt sellist vägivalda käsitleva arutelu taaselustamise üle, eelkõige seoses Euroopa lähenemiskeelu vastuvõtmise ja inimkaubanduse direktiiviga; kutsub liidu järgmisi eesistujariike jätkama samas vaimus; rõhutab, et nõukogu ja komisjon peavad aktsepteerima Euroopa Parlamendis saavutatud kokkulepet Euroopa lähenemiskeelu üle, et direktiiv saaks võimalikult kiiresti jõustuda; |
| --- | --- |

66.

väljendab heameelt jõupingutuste üle, mida on ühenduse ja riiklikul tasandil tehtud naistevastase vägivallaga võitlemisel, ent rõhutab, et see nähtus on endiselt oluline lahendamata probleem, ning nõuab tungivalt, et liikmesriigid võtaksid meetmeid, et tagada ligipääs tugiteenustele, mille eesmärk on ära hoida soolist vägivalda ning kaitsta naisi sellise vägivalla eest, olenemata nende õiguslikust seisundist, rassist, vanusest, seksuaalsest sättumusest, etnilisest päritolust ja usutunnistusest; väljendab heameelt sellist vägivalda käsitleva arutelu taaselustamise üle, eelkõige seoses Euroopa lähenemiskeelu vastuvõtmise ja inimkaubanduse direktiiviga; kutsub liidu järgmisi eesistujariike jätkama samas vaimus; rõhutab, et nõukogu ja komisjon peavad aktsepteerima Euroopa Parlamendis saavutatud kokkulepet Euroopa lähenemiskeelu üle, et direktiiv saaks võimalikult kiiresti jõustuda;

| 67. | palub taas kord komisjonil kuulutada järgmise nelja aasta jooksul välja naistevastase vägivalla vastu võitlemise Euroopa aasta; rõhutab, et see tõstab Euroopa kodanike teadlikkust ning ergutab valitsusi naistevastase vägivalla vastu võitlema; |
| --- | --- |

67.

palub taas kord komisjonil kuulutada järgmise nelja aasta jooksul välja naistevastase vägivalla vastu võitlemise Euroopa aasta; rõhutab, et see tõstab Euroopa kodanike teadlikkust ning ergutab valitsusi naistevastase vägivalla vastu võitlema;

| 68. | rõhutab vajadust viia läbi kõiki ELi riike hõlmav ja ühist metoodikat kasutav laiaulatuslik uuring, et teha kindlaks selle probleemi tõeline ulatus; juhib tähelepanu tähtsale tööle, mida selles valdkonnas peab tegema Euroopa soolise vägivalla vaatluskeskus, mis annab usaldusväärset statistikat, et toetada poliitilisi meetmeid selle sotsiaalse nuhtluse vastu võitlemiseks; |
| --- | --- |

68.

rõhutab vajadust viia läbi kõiki ELi riike hõlmav ja ühist metoodikat kasutav laiaulatuslik uuring, et teha kindlaks selle probleemi tõeline ulatus; juhib tähelepanu tähtsale tööle, mida selles valdkonnas peab tegema Euroopa soolise vägivalla vaatluskeskus, mis annab usaldusväärset statistikat, et toetada poliitilisi meetmeid selle sotsiaalse nuhtluse vastu võitlemiseks;

| 69. | kutsub liikmesriike üles tagama tervishoiu-, politsei-, kohtu- ja sotsiaaltöötajate parem väljaõpe ja omavaheline koostöö, ning looma struktuurid, mis on kohandatud tegelemaks kõikide naistevastase vägivallaga seotud juhtumitega, kaasa arvatud selliste tõsiste ja erandlike füüsilise ja psühholoogilise vägivalla juhtumitega nagu happerünnak; |
| --- | --- |

69.

kutsub liikmesriike üles tagama tervishoiu-, politsei-, kohtu- ja sotsiaaltöötajate parem väljaõpe ja omavaheline koostöö, ning looma struktuurid, mis on kohandatud tegelemaks kõikide naistevastase vägivallaga seotud juhtumitega, kaasa arvatud selliste tõsiste ja erandlike füüsilise ja psühholoogilise vägivalla juhtumitega nagu happerünnak;

| 70. | rõhutab, et liikmesriigid ning piirkondlikud ja kohalikud ametiasutused peavad võtma meetmeid, et aidata tööturule naasta naistel, kes on kannatanud soolist vägivalda, kasutades selliseid vahendeid nagu ESF ja programm PROGRESS; |
| --- | --- |

70.

rõhutab, et liikmesriigid ning piirkondlikud ja kohalikud ametiasutused peavad võtma meetmeid, et aidata tööturule naasta naistel, kes on kannatanud soolist vägivalda, kasutades selliseid vahendeid nagu ESF ja programm PROGRESS;

| 71. | rõhutab, et on vaja edasi arendada kavasid, mis aitavad naisorganisatsioonidel ja kodanikuühiskonnal laiemalt osaleda soolise perspektiivi integreerimise protsessides; |
| --- | --- |

71.

rõhutab, et on vaja edasi arendada kavasid, mis aitavad naisorganisatsioonidel ja kodanikuühiskonnal laiemalt osaleda soolise perspektiivi integreerimise protsessides;

| 72. | rõhutab vajadust integreerida sooline perspektiiv ning võitlus soolise vägivalla vastu Euroopa Liidu välis- ja arengukoostöö poliitikasse; |
| --- | --- |

72.

rõhutab vajadust integreerida sooline perspektiiv ning võitlus soolise vägivalla vastu Euroopa Liidu välis- ja arengukoostöö poliitikasse;

| 73. | palub Euroopa Komisjonil ergutada liikmesriike edendama meedias ja eelkõige reklaamis sellist naise kuvandit, mis austab naise väärikust, rollide mitmekesisust ja identiteeti; |
| --- | --- |

73.

palub Euroopa Komisjonil ergutada liikmesriike edendama meedias ja eelkõige reklaamis sellist naise kuvandit, mis austab naise väärikust, rollide mitmekesisust ja identiteeti;

| 74. | kutsub komisjoni ja eelarvepädevaid institutsioone üles järgima eelarvete ja ELi uue mitmeaastase finantsraamistiku koostamisel soolise võrdõiguslikkuse kriteeriume; kutsub liikmesriike üles võtma selle eeskujuks riikide eelarvete koostamisel; |
| --- | --- |

74.

kutsub komisjoni ja eelarvepädevaid institutsioone üles järgima eelarvete ja ELi uue mitmeaastase finantsraamistiku koostamisel soolise võrdõiguslikkuse kriteeriume; kutsub liikmesriike üles võtma selle eeskujuks riikide eelarvete koostamisel;

| 75. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele. |
| --- | --- |

75.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele.

---

(1)  Euroopa Liidu Nõukogu 3. märtsi 2010. aasta dokument nr 5731/10.

(2)  EÜT L 180, 19.7.2000, lk 22.

(3)  EÜT L 303, 2.12.2000, lk 16.

(4)  ELT L 373, 21.12.2004, lk 37.

(5)  ELT L 204, 26.7.2006, lk 23.

(6)  ELT L 180, 15.7.2010, lk 1.

(7)  ELT L 68, 18.3.2010, lk 13.

(8)  ELT C 212 E, 5.8.2010, lk 23.

(9)  ELT C 341 E, 16.12.2010, lk 35.

(10)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0231.

(11)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0232.

(12)  ELT C 301 E, 13.12.2007, lk 56.

(13)  ELT C 295 E, 4.12.2009, lk 35.

(14)  ELT C 16 E, 22.1.2010, lk 21.

(15)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0484.

(16)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0373.

---

| 7.7.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 199/77 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 199/77

---

Teisipäev, 8. märts 2011Naiste vaesus

P7_TA(2011)0086

Euroopa Parlamendi 8. märtsi 2011. aasta resolutsioon naiste vaesuse olemuse kohta Euroopa Liidus (2010/2162(INI))

2012/C 199 E/09

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 2 ja artikli 3 lõike 2 teist lõiku; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 2 ja artikli 3 lõike 2 teist lõiku;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 8, 151, 153 ja 157; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 8, 151, 153 ja 157;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle sotsiaalseid õigusi ning meeste ja naiste võrdõiguslikkust käsitlevaid sätteid; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle sotsiaalseid õigusi ning meeste ja naiste võrdõiguslikkust käsitlevaid sätteid;

| — | võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni;

| — | võttes arvesse ÜRO 1966. aasta majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 1966. aasta majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti;

| — | võttes arvesse ÜRO 1979. aasta konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 1979. aasta konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta;

| — | võttes arvesse Pekingis 15. septembril 1995. aastal neljandal ülemaailmsel naistekonverentsil vastu võetud deklaratsiooni ja tegevuskava; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Pekingis 15. septembril 1995. aastal neljandal ülemaailmsel naistekonverentsil vastu võetud deklaratsiooni ja tegevuskava;

| — | võttes arvesse 2000. aastal esitatud ÜRO aastatuhande arengueesmärke, eriti eesmärki 1 (kõrvaldada äärmine vaesus ja nälg) ning eesmärki 3 (edendada soolist võrdsust); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2000. aastal esitatud ÜRO aastatuhande arengueesmärke, eriti eesmärki 1 (kõrvaldada äärmine vaesus ja nälg) ning eesmärki 3 (edendada soolist võrdsust);

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee resolutsiooni 1558 (2007) vaesuse feminiseerumise kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee resolutsiooni 1558 (2007) vaesuse feminiseerumise kohta;

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiivi 2006/54/EÜ meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes (uuestisõnastamine) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiivi 2006/54/EÜ meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes (uuestisõnastamine) (1);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2008. aasta otsust nr 1098/2008/EÜ vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aasta (2010) kohta (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2008. aasta otsust nr 1098/2008/EÜ vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aasta (2010) kohta (2);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. märtsi 2010. aasta otsust nr 283/2010/EL, millega luuakse tööhõive elavdamise ja sotsiaalse kaasamise Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress” (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. märtsi 2010. aasta otsust nr 283/2010/EL, millega luuakse tööhõive elavdamise ja sotsiaalse kaasamise Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress” (3);

| — | võttes arvesse nõukogu 30. oktoobri 2007. aasta järelduste eelnõud Pekingi tegevusprogrammi rakendamisel liikmesriikide ja ELi institutsioonide poolt tehtud töö läbivaatamise kohta – Naiste ja vaesusega seonduvad näitajad (13947/07); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 30. oktoobri 2007. aasta järelduste eelnõud Pekingi tegevusprogrammi rakendamisel liikmesriikide ja ELi institutsioonide poolt tehtud töö läbivaatamise kohta – Naiste ja vaesusega seonduvad näitajad (13947/07);

| — | võttes arvesse komisjoni 3. oktoobri 2008. aasta aruannet Barcelona eesmärkide elluviimise kohta seoses lastehoiuteenustega eelkooliealistele lastele (KOM(2008)0638); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. oktoobri 2008. aasta aruannet Barcelona eesmärkide elluviimise kohta seoses lastehoiuteenustega eelkooliealistele lastele (KOM(2008)0638);

| — | võttes arvesse komisjoni aruannet „Naiste ja meeste võrdõiguslikkus – 2010” (KOM(2009)0694); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aruannet „Naiste ja meeste võrdõiguslikkus – 2010” (KOM(2009)0694);

| — | võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti, mis on lisatud komisjoni aruandele „Naiste ja meeste võrdõiguslikkus – 2010” (SEK(2009)1706); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti, mis on lisatud komisjoni aruandele „Naiste ja meeste võrdõiguslikkus – 2010” (SEK(2009)1706);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegia 2010–2015” (KOM(2010)0491); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegia 2010–2015” (KOM(2010)0491);

| — | võttes arvesse komisjoni talituste töödokumente, mis on lisatud komisjoni teatisele „Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegia 2010–2015” (SEK(2010)1079) ja (SEK(2010)1080); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste töödokumente, mis on lisatud komisjoni teatisele „Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegia 2010–2015” (SEK(2010)1079) ja (SEK(2010)1080);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (KOM(2010)2020); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (KOM(2010)2020);

| — | võttes arvesse Eurofoundi 24. märtsi 2010. aasta aruannet „Euroopa teine elukvaliteedi uuring: pereelu ja töö”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Eurofoundi 24. märtsi 2010. aasta aruannet „Euroopa teine elukvaliteedi uuring: pereelu ja töö”;

| — | võttes arvesse oma 13. oktoobri 2005. aasta resolutsiooni naiste ja vaesuse kohta Euroopa Liidus (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. oktoobri 2005. aasta resolutsiooni naiste ja vaesuse kohta Euroopa Liidus (4);

| — | võttes arvesse oma 18. novembri 2008. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile meeste ja naiste võrdse tasustamise põhimõtte rakendamise kohta (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 18. novembri 2008. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile meeste ja naiste võrdse tasustamise põhimõtte rakendamise kohta (5);

| — | võttes arvesse oma 6. mai 2009. aasta resolutsiooni tööturult tõrjutud isikute aktiivse kaasamise kohta (6); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. mai 2009. aasta resolutsiooni tööturult tõrjutud isikute aktiivse kaasamise kohta (6);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 10. veebruari 2010. aasta resolutsioon soolise võrdõiguslikkuse kohta Euroopa Liidus aastal 2009 (7); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 10. veebruari 2010. aasta resolutsioon soolise võrdõiguslikkuse kohta Euroopa Liidus aastal 2009 (7);

| — | võttes arvesse oma 17. juuni 2010. aasta resolutsiooni majanduslanguse ja finantskriisi sooliste aspektide kohta (8); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. juuni 2010. aasta resolutsiooni majanduslanguse ja finantskriisi sooliste aspektide kohta (8);

| — | võttes arvesse oma 17. juuni 2010. aasta resolutsiooni naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhiste 2006–2010 tulemuste hindamise kohta ja soovituste kohta tulevikuks (9); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. juuni 2010. aasta resolutsiooni naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhiste 2006–2010 tulemuste hindamise kohta ja soovituste kohta tulevikuks (9);

| — | võttes arvesse oma 7. septembri 2010. aasta resolutsiooni naiste rolli kohta vananevas ühiskonnas (10); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. septembri 2010. aasta resolutsiooni naiste rolli kohta vananevas ühiskonnas (10);

| — | võttes arvesse oma 19. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni ebakindlates töösuhetes naiste kohta (11); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni ebakindlates töösuhetes naiste kohta (11);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48;

| — | võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A7-0031/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A7-0031/2011),

| A. | arvestades, et eespool nimetatud otsuse 1098/2008/EÜ kohaselt oleks tulnud vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aasta raames võtta arvesse naiste ja meeste kogetava vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohu ja ulatuse erinevusi; arvestades, et 85 miljonit eurooplast elab allpool vaesuspiiri ja 17 % kõigist naistest ELi 27 liikmesriigis on liigitatud vaesuses elavaks; arvestades ühtlasi, et viimase 10 aastaga on vaesuses elavate naiste arv meeste vastava arvuga võrreldes suurenenud ebaproportsionaalselt; arvestades, et vanemate vaesus toob sageli kaasa laste vaesuse ja mõjutab oluliselt lapsi hilisemas elus; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et eespool nimetatud otsuse 1098/2008/EÜ kohaselt oleks tulnud vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aasta raames võtta arvesse naiste ja meeste kogetava vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohu ja ulatuse erinevusi; arvestades, et 85 miljonit eurooplast elab allpool vaesuspiiri ja 17 % kõigist naistest ELi 27 liikmesriigis on liigitatud vaesuses elavaks; arvestades ühtlasi, et viimase 10 aastaga on vaesuses elavate naiste arv meeste vastava arvuga võrreldes suurenenud ebaproportsionaalselt; arvestades, et vanemate vaesus toob sageli kaasa laste vaesuse ja mõjutab oluliselt lapsi hilisemas elus;

| B. | arvestades, et Euroopa Liit seisab silmitsi suure majandus-, finants- ja sotsiaalse kriisiga, mis seab ebasoodsasse olukorda eelkõige naised nii tööturul kui ka eraelus, kuna neil on suurema tõenäosusega ebakindel töökoht, nende koondamine on tõenäolisem ja neil on väiksema tõenäosusega sotsiaalkindlustus; arvestades ühtlasi, et majandusseisaku ajal muutuvad juba vaesusse langemise ohus olevad inimesed, kes on enamikus naised, veelgi kaitsetumaks, eriti puudutab see mitmekordselt ebasoodsas olukorras olevaid rühmi; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Liit seisab silmitsi suure majandus-, finants- ja sotsiaalse kriisiga, mis seab ebasoodsasse olukorda eelkõige naised nii tööturul kui ka eraelus, kuna neil on suurema tõenäosusega ebakindel töökoht, nende koondamine on tõenäolisem ja neil on väiksema tõenäosusega sotsiaalkindlustus; arvestades ühtlasi, et majandusseisaku ajal muutuvad juba vaesusse langemise ohus olevad inimesed, kes on enamikus naised, veelgi kaitsetumaks, eriti puudutab see mitmekordselt ebasoodsas olukorras olevaid rühmi;

| C. | arvestades, et üle kogu ELi rakendatavad kokkuhoiumeetmed avaldavad kahjulikku mõju eriti naistele, kes on avalikus sektoris ülekaalus nii töötajate kui teenuste saajatena; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et üle kogu ELi rakendatavad kokkuhoiumeetmed avaldavad kahjulikku mõju eriti naistele, kes on avalikus sektoris ülekaalus nii töötajate kui teenuste saajatena;

| D. | arvestades, et vaesuse vastu võitlemine on üks komisjoni viiest mõõdetavast eesmärgist, mille kohta tehti Euroopa 2020. aasta strateegias ettepanek; arvestades, et Euroopa 2020. aasta strateegia 10. suunis (sotsiaalse kaasatuse edendamine ja vaesusega võitlemine) motiveeriks võtma vastu riiklikku poliitikat eelkõige naiste kaitsmiseks vaesuse ohu eest, tagades ühe vanemaga peredele ja vanematele naistele sissetulekukindluse; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et vaesuse vastu võitlemine on üks komisjoni viiest mõõdetavast eesmärgist, mille kohta tehti Euroopa 2020. aasta strateegias ettepanek; arvestades, et Euroopa 2020. aasta strateegia 10. suunis (sotsiaalse kaasatuse edendamine ja vaesusega võitlemine) motiveeriks võtma vastu riiklikku poliitikat eelkõige naiste kaitsmiseks vaesuse ohu eest, tagades ühe vanemaga peredele ja vanematele naistele sissetulekukindluse;

| E. | arvestades, et sooline võrdõiguslikkus on relv võitluseks naiste vaesuse vastu, kuna sellel on positiivne mõju tootlikkusele ja majanduskasvule ning see suurendab naiste osalemist tööturul, mis omakorda toob suurt sotsiaalset ja majanduslikku kasu; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et sooline võrdõiguslikkus on relv võitluseks naiste vaesuse vastu, kuna sellel on positiivne mõju tootlikkusele ja majanduskasvule ning see suurendab naiste osalemist tööturul, mis omakorda toob suurt sotsiaalset ja majanduslikku kasu;

| F. | arvestades, et naiste tööhõive määr on keskmiselt 59,1 %; arvestades, et alates 2000. aastast on jäänud meeste ja naiste keskmine palgaerinevus märkimisväärselt kõrgeks (18 % ELis tervikuna ja kuni üle 30 % mõnes liikmesriigis 2010. aastal); arvestades, et soo alusel jaotunud tööturul on naistele otsesed tagajärjed; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et naiste tööhõive määr on keskmiselt 59,1 %; arvestades, et alates 2000. aastast on jäänud meeste ja naiste keskmine palgaerinevus märkimisväärselt kõrgeks (18 % ELis tervikuna ja kuni üle 30 % mõnes liikmesriigis 2010. aastal); arvestades, et soo alusel jaotunud tööturul on naistele otsesed tagajärjed;

| G. | arvestades, et 16 liikmesriigis on äärmise vaesuse oht naiste hulgas palju suurem kui meeste hulgas; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 16 liikmesriigis on äärmise vaesuse oht naiste hulgas palju suurem kui meeste hulgas;

| H. | arvestades, et tööhõive iseenesest ei ole piisav kaitse äärmise vaesuse vastu; arvestades, et peamiselt tööalase segregatsiooni tulemusel töötab madalalt tasustatud töökohtadel rohkem naisi kui mehi, samas ei paku ka ainult sotsiaalabi tihti kaitset äärmise vaesuse vastu; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et tööhõive iseenesest ei ole piisav kaitse äärmise vaesuse vastu; arvestades, et peamiselt tööalase segregatsiooni tulemusel töötab madalalt tasustatud töökohtadel rohkem naisi kui mehi, samas ei paku ka ainult sotsiaalabi tihti kaitset äärmise vaesuse vastu;

| I. | arvestades, et mida pikem on vaesuses elamise ja eriti madala sissetuleku saamise periood, seda suurem on oht sattuda alalise majandusliku puuduse ja sotsiaalse tõrjutuse olukorda; arvestades, et seetõttu ei peaks vaesuse vastu võitlemise meetmed olema suunatud mitte ainult nende inimeste aitamisele, kes juba elavad äärmises majanduslikus puuduses, vaid nende meetmete abil tuleks viivitamatult püüda ära hoida ja tegelda teguritega, mis viivad kodanikud – eriti naised – äärmisse majanduslikku ja sotsiaalsesse puudusse; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et mida pikem on vaesuses elamise ja eriti madala sissetuleku saamise periood, seda suurem on oht sattuda alalise majandusliku puuduse ja sotsiaalse tõrjutuse olukorda; arvestades, et seetõttu ei peaks vaesuse vastu võitlemise meetmed olema suunatud mitte ainult nende inimeste aitamisele, kes juba elavad äärmises majanduslikus puuduses, vaid nende meetmete abil tuleks viivitamatult püüda ära hoida ja tegelda teguritega, mis viivad kodanikud – eriti naised – äärmisse majanduslikku ja sotsiaalsesse puudusse;

| J. | arvestades, et esineb oluline vanuseline ja sooline ebavõrdsuse aja osas, mis kulutatakse tasustamata tööle ning igapäevasele hooldamistegevusele; arvestades, et eelkõige naistel on suurim tasustamata töö koormus; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et esineb oluline vanuseline ja sooline ebavõrdsuse aja osas, mis kulutatakse tasustamata tööle ning igapäevasele hooldamistegevusele; arvestades, et eelkõige naistel on suurim tasustamata töö koormus;

| K. | arvestades, et üldine juurdepääs mõistliku hinnaga kvaliteetsetele tugiteenustele, nagu lastehoiuasutused, hoolekandeasutused eakatele ja teistele ülalpeetavatele, on oluline naiste ja meeste võrdseks osalemiseks tööturul ning vaesuse ennetamise ja vähendamise vahendina; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et üldine juurdepääs mõistliku hinnaga kvaliteetsetele tugiteenustele, nagu lastehoiuasutused, hoolekandeasutused eakatele ja teistele ülalpeetavatele, on oluline naiste ja meeste võrdseks osalemiseks tööturul ning vaesuse ennetamise ja vähendamise vahendina;

| L. | arvestades, et eakatel on üldise elanikkonnaga võrreldes suurem oht vaesuda – 2008. aastal ulatus vaesusrisk 65-aastaste ja vanemate puhul EL-27 riikides ligikaudu 19 %-ni; arvestades, et vanemad naised on eriti ebakindlas olukorras, kuna nende õigus pensionitulule tuleneb sageli nende perekonnaseisust (lese- või toitjakaotuspensionid) ning neil endil on töökatkestuste, palgaeerinevuste või muude tegurite tõttu harva piisavad pensioniõigused ja seetõttu mõjutab järjepidev äärmine vaesus naisi meestest rohkem (22 % naistest vanuses 65 ja üle selle on vaesusohus, kusjuures meeste hulgas on vastav näitaja 16 %); |
| --- | --- |

L.

arvestades, et eakatel on üldise elanikkonnaga võrreldes suurem oht vaesuda – 2008. aastal ulatus vaesusrisk 65-aastaste ja vanemate puhul EL-27 riikides ligikaudu 19 %-ni; arvestades, et vanemad naised on eriti ebakindlas olukorras, kuna nende õigus pensionitulule tuleneb sageli nende perekonnaseisust (lese- või toitjakaotuspensionid) ning neil endil on töökatkestuste, palgaeerinevuste või muude tegurite tõttu harva piisavad pensioniõigused ja seetõttu mõjutab järjepidev äärmine vaesus naisi meestest rohkem (22 % naistest vanuses 65 ja üle selle on vaesusohus, kusjuures meeste hulgas on vastav näitaja 16 %);

| M. | arvestades, et naised, eriti maapiirkondades, osalevad meestest sagedamini varimajanduses, olles ametlikul tööturul registreerimata või olles sõlminud lühiajalised töölepingud, mis tekitavad eelkõige probleeme seoses naiste sotsiaalsete õigustega, sh õigustega raseduse, rasedus- ja sünnituspuhkuse ja rinnaga toitmise ajal, pensioniõiguste saamisel ning sotsiaalkaitsele juurdepääsul; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et naised, eriti maapiirkondades, osalevad meestest sagedamini varimajanduses, olles ametlikul tööturul registreerimata või olles sõlminud lühiajalised töölepingud, mis tekitavad eelkõige probleeme seoses naiste sotsiaalsete õigustega, sh õigustega raseduse, rasedus- ja sünnituspuhkuse ja rinnaga toitmise ajal, pensioniõiguste saamisel ning sotsiaalkaitsele juurdepääsul;

| N. | arvestades, et vaesus on suurema soolise vägivalla ohuga seotud tegur, mis on soolise võrdõiguslikkuse oluline takistus; arvestades, et kuna koduvägivald viib sageli töökoha kaotuse, halva tervise ja kodutuseni, võib see ühtlasi suruda naised vaesuse nõiaringi; arvestades ühtlasi, et inimkaubandus on orjanduse tänapäevane vorm, mis mõjutab suurt osa naisi ja tütarlapsi ning kujutab endast olulist nii vaesusest ajendatud kui vaesust soodustavat tegurit; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et vaesus on suurema soolise vägivalla ohuga seotud tegur, mis on soolise võrdõiguslikkuse oluline takistus; arvestades, et kuna koduvägivald viib sageli töökoha kaotuse, halva tervise ja kodutuseni, võib see ühtlasi suruda naised vaesuse nõiaringi; arvestades ühtlasi, et inimkaubandus on orjanduse tänapäevane vorm, mis mõjutab suurt osa naisi ja tütarlapsi ning kujutab endast olulist nii vaesusest ajendatud kui vaesust soodustavat tegurit;

| O. | arvestades, et naiste vastu suunatud vägivald kõigis selle vormides on üks kõige levinumatest inimõiguste rikkumistest, mis ei tunne geograafilisi, majanduslikke ega sotsiaalsed piire; arvestades, et see on terav probleem Euroopa Liidus, kus ligikaudu 20-25 % naisi kannatab täiskasvanueas füüsilise vägivalla all ja üle 10 % naisi on olnud seksuaalse vägivalla ohvrid; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et naiste vastu suunatud vägivald kõigis selle vormides on üks kõige levinumatest inimõiguste rikkumistest, mis ei tunne geograafilisi, majanduslikke ega sotsiaalsed piire; arvestades, et see on terav probleem Euroopa Liidus, kus ligikaudu 20-25 % naisi kannatab täiskasvanueas füüsilise vägivalla all ja üle 10 % naisi on olnud seksuaalse vägivalla ohvrid;

| P. | arvestades, et puuetega naisi diskrimineeritakse perekonnas ja hariduses, nende tööhõivevõimalused on piiratud ja neile makstavad sotsiaaltoetused ei aita neid enamikul juhtudel vaesusest välja; arvestades, et seepärast peaksid liikmesriigid andma puuetega naistele just niisugust abi, mida nad vajavad, et kasutada oma õigusi, ning võtma meetmeid, et aidata kaasa nende naiste integreerimisele täiendavate tugiprogrammide abil; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et puuetega naisi diskrimineeritakse perekonnas ja hariduses, nende tööhõivevõimalused on piiratud ja neile makstavad sotsiaaltoetused ei aita neid enamikul juhtudel vaesusest välja; arvestades, et seepärast peaksid liikmesriigid andma puuetega naistele just niisugust abi, mida nad vajavad, et kasutada oma õigusi, ning võtma meetmeid, et aidata kaasa nende naiste integreerimisele täiendavate tugiprogrammide abil;

| Q. | arvestades, et naised kannavad üha rohkem vaesuse koormat, on vaesuse suhtes kaitsetud, eriti erivajadustega naised, näiteks puuetega ja eakad naised ning naised, kes kasvatavad last ilma partnerita (eelkõige üksikemad ja lesed alaealiste lastega), samuti kõige haavatavamad rühmad, näiteks roma naised, kelle traditsioonide kohaselt on kodu- ja hooldustööd ainult naiste ülesanne, mis katkestab enneaegselt nende haridus- ja tööalase tegevuse, ning sisserändajatest naised; arvestades vajadust korralike töötingimuste järele, sealhulgas selliste õiguste kaitset nagu õigus inimväärsele palgale, rasedus- ja sünnituspuhkusele ning diskrimineerimisvabale töökeskkonnale, mis on nende naiste jaoks väga oluline; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et naised kannavad üha rohkem vaesuse koormat, on vaesuse suhtes kaitsetud, eriti erivajadustega naised, näiteks puuetega ja eakad naised ning naised, kes kasvatavad last ilma partnerita (eelkõige üksikemad ja lesed alaealiste lastega), samuti kõige haavatavamad rühmad, näiteks roma naised, kelle traditsioonide kohaselt on kodu- ja hooldustööd ainult naiste ülesanne, mis katkestab enneaegselt nende haridus- ja tööalase tegevuse, ning sisserändajatest naised; arvestades vajadust korralike töötingimuste järele, sealhulgas selliste õiguste kaitset nagu õigus inimväärsele palgale, rasedus- ja sünnituspuhkusele ning diskrimineerimisvabale töökeskkonnale, mis on nende naiste jaoks väga oluline;

| R. | arvestades, et programm Progress on mõeldud toetama soolise võrdõiguslikkuse põhimõtte tulemuslikku rakendamist ja selle peavoolustamise edendamist ELi poliitikavaldkondades; arvestades, et see programm on äärmiselt oluline vahend võitluses vaesuse feminiseerumise vastu; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et programm Progress on mõeldud toetama soolise võrdõiguslikkuse põhimõtte tulemuslikku rakendamist ja selle peavoolustamise edendamist ELi poliitikavaldkondades; arvestades, et see programm on äärmiselt oluline vahend võitluses vaesuse feminiseerumise vastu;

| S. | arvestades, et naiste oodatav eluiga on umbes kuus aastat pikem kui meestel, sest 2007. aasta EL-27 statistika näitab, et mehed elavad 76-aastaseks ja naised 82-aastaseks; arvestades, et sellel on oluline mõju naiste vaesusele, eelkõige seetõttu, et sotsiaalkindlustus- ja pensionisüsteemid on naistele palju raskemini kättesaadavad kui meestele; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et naiste oodatav eluiga on umbes kuus aastat pikem kui meestel, sest 2007. aasta EL-27 statistika näitab, et mehed elavad 76-aastaseks ja naised 82-aastaseks; arvestades, et sellel on oluline mõju naiste vaesusele, eelkõige seetõttu, et sotsiaalkindlustus- ja pensionisüsteemid on naistele palju raskemini kättesaadavad kui meestele;

Vaesuse feminiseerumine

| 1. | on seisukohal, et naiste vaesuse ennetamine ja vähendamine on oluline komponent sotsiaalse solidaarsuse aluspõhimõttes, mille Euroopa Liit on endale kohustuseks võtnud, nagu on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 3, mis eeldab soolist võrdõiguslikkust, sotsiaalset õiglust ja kaitset ning võitlust sotsiaalse tõrjutuse ja diskrimineerimise vastu; |
| --- | --- |

1.

on seisukohal, et naiste vaesuse ennetamine ja vähendamine on oluline komponent sotsiaalse solidaarsuse aluspõhimõttes, mille Euroopa Liit on endale kohustuseks võtnud, nagu on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 3, mis eeldab soolist võrdõiguslikkust, sotsiaalset õiglust ja kaitset ning võitlust sotsiaalse tõrjutuse ja diskrimineerimise vastu;

| 2. | tunnistab, et vaesuse nn feminiseerumine tähendab seda, et naiste hulgas esineb vaesust rohkem kui meeste hulgas, naiste vaesus on rängem kui meestel ja vaesus naiste hulgas sageneb; |
| --- | --- |

2.

tunnistab, et vaesuse nn feminiseerumine tähendab seda, et naiste hulgas esineb vaesust rohkem kui meeste hulgas, naiste vaesus on rängem kui meestel ja vaesus naiste hulgas sageneb;

| 3. | juhib tähelepanu asjaolule, et Eurostati vaesuse ohus elavate inimeste määra näitaja kohaselt elas 2008. aastal Euroopa Liidus ligikaudu 85 miljonit inimest vaesuse ohus ning materiaalse puuduse näitaja kohaselt prognoositakse, et vastav määr kasvab 120 miljoni inimeseni; on arvamusel, et nõukogu otsust vaesuse näitajate kohta võib mõista mitmeti seoses vaesuse vähendamise üldise eesmärgiga, mis näeb 2020. aastaks ette 20 miljoni inimese vaesusest ja tõrjutusest väljatoomist (vastavalt Eurostati vaesuse ohus elavate inimeste määra näitajale on vähenemine 23,5 %, kuid vastavalt materiaalse puuduse näitajale kõigest 16,7 %); rõhutab, et vaesuses elavatest inimestest on enamik naised, kusjuures sellise olukorra on tinginud tööpuudus, juhutööd, madalad palgad, elatusmiinimumile alla jäävad pensionid ja suured raskused saada kvaliteetseid avalikke teenuseid; |
| --- | --- |

3.

juhib tähelepanu asjaolule, et Eurostati vaesuse ohus elavate inimeste määra näitaja kohaselt elas 2008. aastal Euroopa Liidus ligikaudu 85 miljonit inimest vaesuse ohus ning materiaalse puuduse näitaja kohaselt prognoositakse, et vastav määr kasvab 120 miljoni inimeseni; on arvamusel, et nõukogu otsust vaesuse näitajate kohta võib mõista mitmeti seoses vaesuse vähendamise üldise eesmärgiga, mis näeb 2020. aastaks ette 20 miljoni inimese vaesusest ja tõrjutusest väljatoomist (vastavalt Eurostati vaesuse ohus elavate inimeste määra näitajale on vähenemine 23,5 %, kuid vastavalt materiaalse puuduse näitajale kõigest 16,7 %); rõhutab, et vaesuses elavatest inimestest on enamik naised, kusjuures sellise olukorra on tinginud tööpuudus, juhutööd, madalad palgad, elatusmiinimumile alla jäävad pensionid ja suured raskused saada kvaliteetseid avalikke teenuseid;

| 4. | rõhutab, et sooline ebavõrdsus pärsib vaesuse vähendamist ja seab ohtu majandus- ja inimarengu väljavaated; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et sooline ebavõrdsus pärsib vaesuse vähendamist ja seab ohtu majandus- ja inimarengu väljavaated;

| 5. | kutsub liikmesriike üles peavoolustama soolise võrdõiguslikkuse põhimõtet kogu tööhõivepoliitikas ja võtma erimeetmeid, et parandada juurdepääsu tööhõivele, vältida naiste üleesindatust ebakindlatel töökohtadel, suurendada jätkusuutlikku osalemist ja edendada naiste tööhõivet, samuti vähendada soolist eraldamist tööturul, tegeledes selle otseste ja kaudsete põhjustega; |
| --- | --- |

5.

kutsub liikmesriike üles peavoolustama soolise võrdõiguslikkuse põhimõtet kogu tööhõivepoliitikas ja võtma erimeetmeid, et parandada juurdepääsu tööhõivele, vältida naiste üleesindatust ebakindlatel töökohtadel, suurendada jätkusuutlikku osalemist ja edendada naiste tööhõivet, samuti vähendada soolist eraldamist tööturul, tegeledes selle otseste ja kaudsete põhjustega;

| 6. | märgib, et naiste vaesus ei ole ainult praeguse majanduskriisi tulemus, vaid tuleneb mitmetest teguritest, sealhulgas stereotüüpidest, sugudevahelisest palgalõhest, raskustest töö- ja pereelu ühitamisel, naiste pikemast eeldatavast elueast ja üldiselt mitmesugusest soolisest diskrimineerimisest, mille ohvriks on peamiselt naised; |
| --- | --- |

6.

märgib, et naiste vaesus ei ole ainult praeguse majanduskriisi tulemus, vaid tuleneb mitmetest teguritest, sealhulgas stereotüüpidest, sugudevahelisest palgalõhest, raskustest töö- ja pereelu ühitamisel, naiste pikemast eeldatavast elueast ja üldiselt mitmesugusest soolisest diskrimineerimisest, mille ohvriks on peamiselt naised;

| 7. | tuletab meelde, et komisjon on nimetanud 2010. aasta vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aastaks, et kinnitada ja tugevdada ELi poliitilist kohustust saavutada otsustav edasiminek võitluses vaesuse vastu ning tunnistada vaesuses ja sotsiaalses tõrjutuses elavate inimeste põhiõigust elada inimväärset elu ja võtta ühiskonnast täiel määral osa; |
| --- | --- |

7.

tuletab meelde, et komisjon on nimetanud 2010. aasta vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aastaks, et kinnitada ja tugevdada ELi poliitilist kohustust saavutada otsustav edasiminek võitluses vaesuse vastu ning tunnistada vaesuses ja sotsiaalses tõrjutuses elavate inimeste põhiõigust elada inimväärset elu ja võtta ühiskonnast täiel määral osa;

| 8. | tuletab meelde, et vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aasta 2010 ei pidanud olema üksnes meediakampaania, vaid algatus, mis soodustaks täiendavalt mitmemõõtmelist vaesuse vastu võitlemise poliitikat ning kõrgemal tasemel vaesusnäitajate väljatöötamist; palub seetõttu komisjonil anda kriitiline hinnang uutele meetmetele, mida liikmesriigid on sellega seoses võtnud vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise valdkonnas; |
| --- | --- |

8.

tuletab meelde, et vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aasta 2010 ei pidanud olema üksnes meediakampaania, vaid algatus, mis soodustaks täiendavalt mitmemõõtmelist vaesuse vastu võitlemise poliitikat ning kõrgemal tasemel vaesusnäitajate väljatöötamist; palub seetõttu komisjonil anda kriitiline hinnang uutele meetmetele, mida liikmesriigid on sellega seoses võtnud vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise valdkonnas;

| 9. | rõhutab, et nii Euroopa kui ka liikmesriikide tasandil on vaja säilitada kindel kohustus teha soolise võrdõiguslikkuse suunas liikumisel edasisi edusamme strateegiate kaudu, mis edendaksid komisjoni suuniseid naiste ja meeste võrdõiguslikkuse kohta, Euroopa Nõukogu poolt vastu võetud Euroopa soolise võrdõiguslikkuse pakti ning Euroopa sotsiaalpartnerite vahel sõlmitud soolise võrdõiguslikkuse tegevusraamistikku; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et nii Euroopa kui ka liikmesriikide tasandil on vaja säilitada kindel kohustus teha soolise võrdõiguslikkuse suunas liikumisel edasisi edusamme strateegiate kaudu, mis edendaksid komisjoni suuniseid naiste ja meeste võrdõiguslikkuse kohta, Euroopa Nõukogu poolt vastu võetud Euroopa soolise võrdõiguslikkuse pakti ning Euroopa sotsiaalpartnerite vahel sõlmitud soolise võrdõiguslikkuse tegevusraamistikku;

| 10. | rõhutab, et sooline võrdõiguslikkus on jätkusuutliku arengu, tööhõive, konkurentsivõime ja sotsiaalse ühtekuuluvuse üks eeldustest; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et sooline võrdõiguslikkus on jätkusuutliku arengu, tööhõive, konkurentsivõime ja sotsiaalse ühtekuuluvuse üks eeldustest;

| 11. | palub komisjonil ja nõukogul võtta nõuetekohaselt arvesse parlamendi nõudeid, mida ta esitas oma 15. novembri 2007. aasta resolutsioonis sotsiaalse tegelikkuse hindamise kohta (12), 9. oktoobri 2008. aasta resolutsioonis sotsiaalse kaasatuse edendamise ja vaesuse, sealhulgas laste vaesuse vastu võitlemise kohta ELis (13), 6. mai 2009. aasta resolutsioonis tööturult tõrjutud isikute aktiivse kaasamise kohta ning 20. oktoobri 2010. aasta resolutsioonis miinimumsissetuleku rolli kohta vaesuse vastu võitlemisel ja kaasava ühiskonna edendamisel Euroopas (14), kui nad töötavad välja poliitikat ja meetmeid avatud koordineerimismeetodi järgmise etapi rakendamiseks sotsiaalse kaasamise ja sotsiaalkaitse valdkonnas, sotsiaalse kaasamise strateegiat, ning Euroopa 2020. aasta strateegias ette nähtud olulisimat algatust võitlemiseks vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu, ning kaasavad sellesse kõik sidusrühmad; |
| --- | --- |

11.

palub komisjonil ja nõukogul võtta nõuetekohaselt arvesse parlamendi nõudeid, mida ta esitas oma 15. novembri 2007. aasta resolutsioonis sotsiaalse tegelikkuse hindamise kohta (12), 9. oktoobri 2008. aasta resolutsioonis sotsiaalse kaasatuse edendamise ja vaesuse, sealhulgas laste vaesuse vastu võitlemise kohta ELis (13), 6. mai 2009. aasta resolutsioonis tööturult tõrjutud isikute aktiivse kaasamise kohta ning 20. oktoobri 2010. aasta resolutsioonis miinimumsissetuleku rolli kohta vaesuse vastu võitlemisel ja kaasava ühiskonna edendamisel Euroopas (14), kui nad töötavad välja poliitikat ja meetmeid avatud koordineerimismeetodi järgmise etapi rakendamiseks sotsiaalse kaasamise ja sotsiaalkaitse valdkonnas, sotsiaalse kaasamise strateegiat, ning Euroopa 2020. aasta strateegias ette nähtud olulisimat algatust võitlemiseks vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu, ning kaasavad sellesse kõik sidusrühmad;

| 12. | võtab teadmiseks komisjoni teatise „Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegia 2010–2015”; kutsub Euroopa Komisjoni ja liikmesriike üles võtma soopõhine perspektiiv põhikomponendina üle kõigisse ühise poliitika valdkondadesse ning vaesuse kaotamise ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise riiklikesse kavadesse; |
| --- | --- |

12.

võtab teadmiseks komisjoni teatise „Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegia 2010–2015”; kutsub Euroopa Komisjoni ja liikmesriike üles võtma soopõhine perspektiiv põhikomponendina üle kõigisse ühise poliitika valdkondadesse ning vaesuse kaotamise ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise riiklikesse kavadesse;

| 13. | tunneb heameelt komisjoni algatuse „Euroopa vaesusevastase võitluse platvorm” üle; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama selles platvormis soolist mõõdet; |
| --- | --- |

13.

tunneb heameelt komisjoni algatuse „Euroopa vaesusevastase võitluse platvorm” üle; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama selles platvormis soolist mõõdet;

| 14. | kutsub komisjoni üles tugevdama sotsiaalse kaasamise ja kaitse Euroopa strateegiat kooskõlas eespool nimetatud Euroopa vaesusevastase võitluse platvormi algatusega ning tõhustama jõupingutusi eelkõige üksikvanemate olukorra parandamiseks, et nad saaksid elada väärikalt; |
| --- | --- |

14.

kutsub komisjoni üles tugevdama sotsiaalse kaasamise ja kaitse Euroopa strateegiat kooskõlas eespool nimetatud Euroopa vaesusevastase võitluse platvormi algatusega ning tõhustama jõupingutusi eelkõige üksikvanemate olukorra parandamiseks, et nad saaksid elada väärikalt;

| 15. | juhib tähelepanu asjaolule, et majanduskriisi tulemusena paljudes liikmesriikides tööpuudus ikka veel suureneb ning esineb sagedamini sotsiaalseid probleeme, mis puudutavad noori ja vanu, mehi ja naisi ning nende perekondi erinevalt, ning kutsub seetõttu Euroopa Liitu ja liikmesriike üles pühenduma rohkem vaesuse kaotamisele ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemisele ja võtma selleks konkreetseid meetmeid, eriti naiste vaesuse ja selle tõttu perekonnaelule avaldatava otsese mõju kõrvaldamiseks, kuna vaesus ja sotsiaalne tõrjutus kujutavad endast inimõiguste rikkumist ning see puudutab vähemalt iga kuuendat Euroopa Liidu kodanikku; palub komisjonil ja liikmesriikidel pöörata erilist tähelepanu kõige haavatavamatele rühmadele (üksikvanemaga majapidamised, kolme või enama lapsega pered, puuetega inimesed, rahvusvähemused, eriti romad, kõige ebasoodsamates mikropiirkondades elavad inimesed, vähenenud töövõimega inimesed ja ilma töökogemuseta noored); on seisukohal, et inimväärseks eluks on vaja juurdepääsu haridusele ja tööturule ning ühiskonnas osalemisele; palub Euroopa Liidul ja liikmesriikidel tagada, et võetakse meetmeid laste vaesuse kaotamiseks ning et kõigil lastel oleksid elus võrdsed võimalused; |
| --- | --- |

15.

juhib tähelepanu asjaolule, et majanduskriisi tulemusena paljudes liikmesriikides tööpuudus ikka veel suureneb ning esineb sagedamini sotsiaalseid probleeme, mis puudutavad noori ja vanu, mehi ja naisi ning nende perekondi erinevalt, ning kutsub seetõttu Euroopa Liitu ja liikmesriike üles pühenduma rohkem vaesuse kaotamisele ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemisele ja võtma selleks konkreetseid meetmeid, eriti naiste vaesuse ja selle tõttu perekonnaelule avaldatava otsese mõju kõrvaldamiseks, kuna vaesus ja sotsiaalne tõrjutus kujutavad endast inimõiguste rikkumist ning see puudutab vähemalt iga kuuendat Euroopa Liidu kodanikku; palub komisjonil ja liikmesriikidel pöörata erilist tähelepanu kõige haavatavamatele rühmadele (üksikvanemaga majapidamised, kolme või enama lapsega pered, puuetega inimesed, rahvusvähemused, eriti romad, kõige ebasoodsamates mikropiirkondades elavad inimesed, vähenenud töövõimega inimesed ja ilma töökogemuseta noored); on seisukohal, et inimväärseks eluks on vaja juurdepääsu haridusele ja tööturule ning ühiskonnas osalemisele; palub Euroopa Liidul ja liikmesriikidel tagada, et võetakse meetmeid laste vaesuse kaotamiseks ning et kõigil lastel oleksid elus võrdsed võimalused;

| 16. | juhib tähelepanu asjaolule, et naiste integreerimine tööturule viimastel aastakümnetel ei tähenda üksnes seda, et majandusseisak mõjutab rohkem naisi endid, see mõjutab ka leibkondi, mille sissetulekut naiste töökohtade kaotus oluliselt puudutab; rõhutab, et avaliku sektori eelarvekärbete teatavaks tegemisel võib oodata naiste tööpuuduse ebaproportsionaalset kasvu, kuna naistöötajate osakaal haridus-, tervishoiu- ja sotsiaalteenuste valdkonnas on ebaproportsionaalselt suur; |
| --- | --- |

16.

juhib tähelepanu asjaolule, et naiste integreerimine tööturule viimastel aastakümnetel ei tähenda üksnes seda, et majandusseisak mõjutab rohkem naisi endid, see mõjutab ka leibkondi, mille sissetulekut naiste töökohtade kaotus oluliselt puudutab; rõhutab, et avaliku sektori eelarvekärbete teatavaks tegemisel võib oodata naiste tööpuuduse ebaproportsionaalset kasvu, kuna naistöötajate osakaal haridus-, tervishoiu- ja sotsiaalteenuste valdkonnas on ebaproportsionaalselt suur;

| 17. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles rakendama naiste ja vaesuse kohta seoses Pekingi tegevusprogrammiga välja töötatud näitajaid vahendina laiema sotsiaal-, majandus- ja tööhõivepoliitika mõju jälgimiseks vaesuse vähendamisel; kutsub liikmesriike üles leidma asjakohasemaid meetodeid naiste vaesuse mõõtmiseks; |
| --- | --- |

17.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles rakendama naiste ja vaesuse kohta seoses Pekingi tegevusprogrammiga välja töötatud näitajaid vahendina laiema sotsiaal-, majandus- ja tööhõivepoliitika mõju jälgimiseks vaesuse vähendamisel; kutsub liikmesriike üles leidma asjakohasemaid meetodeid naiste vaesuse mõõtmiseks;

| 18. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles esitama riiklikes aruannetes ja iga-aastases sotsiaalkaitset ja sotsiaalset kaasatust käsitlevas ühisaruandes süstemaatiliselt soopõhiselt eristatud andmeid ja teavet; |
| --- | --- |

18.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles esitama riiklikes aruannetes ja iga-aastases sotsiaalkaitset ja sotsiaalset kaasatust käsitlevas ühisaruandes süstemaatiliselt soopõhiselt eristatud andmeid ja teavet;

| 19. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kehtestama uued konkreetsed näitajad naiste ja vaesuse kohta vahendina laiema sotsiaal-, majandus- ja tööhõivepoliitika mõju jälgimiseks naistele ja vaesusele; |
| --- | --- |

19.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kehtestama uued konkreetsed näitajad naiste ja vaesuse kohta vahendina laiema sotsiaal-, majandus- ja tööhõivepoliitika mõju jälgimiseks naistele ja vaesusele;

| 20. | rõhutab vajadust leppida kokku naiste harta järelmeetmetes, konsulteerides ulatuslikult Euroopa Parlamendiga ja võttes arvesse sotsiaalpartnerite ning kodanikuühiskonna seisukohti, et edendada mehhanisme soolise võrdõiguslikkuse saavutamiseks sotsiaalse, majandus- ja poliitilise elu kõigis aspektides; |
| --- | --- |

20.

rõhutab vajadust leppida kokku naiste harta järelmeetmetes, konsulteerides ulatuslikult Euroopa Parlamendiga ja võttes arvesse sotsiaalpartnerite ning kodanikuühiskonna seisukohti, et edendada mehhanisme soolise võrdõiguslikkuse saavutamiseks sotsiaalse, majandus- ja poliitilise elu kõigis aspektides;

| 21. | juhib erilist tähelepanu sellele, et vaja on jätkata uuringuid ja analüüse, mis käsitlevad nn vaesuse feminiseerumise nähtust; kutsub komisjoni ja Eurofoundi üles tegema koostööd Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudiga ja algatama sihtotstarbelisi uuringuid eesmärgiga hinnata muu hulgas ülemaailmse majanduskriisi mõju naistele; |
| --- | --- |

21.

juhib erilist tähelepanu sellele, et vaja on jätkata uuringuid ja analüüse, mis käsitlevad nn vaesuse feminiseerumise nähtust; kutsub komisjoni ja Eurofoundi üles tegema koostööd Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudiga ja algatama sihtotstarbelisi uuringuid eesmärgiga hinnata muu hulgas ülemaailmse majanduskriisi mõju naistele;

| 22. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid tagaksid kõigile isikutele, eeskätt noortele ja eakatele juurdepääsu põhilistele hooldusteenustele; |
| --- | --- |

22.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid tagaksid kõigile isikutele, eeskätt noortele ja eakatele juurdepääsu põhilistele hooldusteenustele;

| 23. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid tagaksid eale iseloomulikke haigusi põdevatele eakatele naistele juurdepääsu ennetavale ja diagnostilisele meditsiinile kui sotsiaalse tõrjutuse ja vaesuse vastu võitlemise vahendile; |
| --- | --- |

23.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid tagaksid eale iseloomulikke haigusi põdevatele eakatele naistele juurdepääsu ennetavale ja diagnostilisele meditsiinile kui sotsiaalse tõrjutuse ja vaesuse vastu võitlemise vahendile;

| 24. | kutsub liikmesriike hõlbustama immigreerunud naiste juurdepääsu tervishoiuteenustele seoses haigustega, mis tulenevad toitumisharjumuste erinevusest ja kombetalitustest; kutsub seepärast komisjoni ja liikmesriike kujundama tervishoiupoliitikat nii, et võidelda ja ennetada tavasid, mis on ohtlikud naiste tervisele ning samuti põhjustavad sotsiaalset tõrjutust ja vaesust; |
| --- | --- |

24.

kutsub liikmesriike hõlbustama immigreerunud naiste juurdepääsu tervishoiuteenustele seoses haigustega, mis tulenevad toitumisharjumuste erinevusest ja kombetalitustest; kutsub seepärast komisjoni ja liikmesriike kujundama tervishoiupoliitikat nii, et võidelda ja ennetada tavasid, mis on ohtlikud naiste tervisele ning samuti põhjustavad sotsiaalset tõrjutust ja vaesust;

| 25. | kutsub liikmesriike üles tagama võrdõiguslikkuse poliitika ja ELi põhimõtete kohaldamine kõigil tasanditel – nii kohtadel kui üleriigiliselt; |
| --- | --- |

25.

kutsub liikmesriike üles tagama võrdõiguslikkuse poliitika ja ELi põhimõtete kohaldamine kõigil tasanditel – nii kohtadel kui üleriigiliselt;

| 26. | tuletab meelde, et vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastast võitlust tuleb jätkata nii Euroopa Liidus kui väljaspool seda, et täita Euroopa Liidu ja liikmesriikide võetud kohustust saavutada ÜRO aastatuhande arengueesmärgid aastaks 2015; |
| --- | --- |

26.

tuletab meelde, et vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastast võitlust tuleb jätkata nii Euroopa Liidus kui väljaspool seda, et täita Euroopa Liidu ja liikmesriikide võetud kohustust saavutada ÜRO aastatuhande arengueesmärgid aastaks 2015;

Võitlemine naiste vaesuse vastu tööjõupoliitika ja sotsiaalse kaitse kaudu

| 27. | kutsub liikmesriike üles looma erikavasid edendamaks naiste aktiivset kaasamist või taasintegreerimist tööturule ning konkreetseid võimalusi elukestvaks õppeks eesmärgiga pakkuda oskusi ja kvalifikatsioone, nagu mõjuvõimu, usalduse ja suutlikkuse suurendamine, mis on vajalikud Euroopa 2020. aasta strateegia raames, mis keskendub ökoloogiliste muutustega seotud projektidesse ja kavadesse, nt taastuvenergiasektoris, ning teaduse- ja tehnoloogiamahukatele keskkonnahoidlikele töökohtadele uues jätkusuutlikus majanduses; selleks et mitte suurendada naiste ebakindlust tööturul, nõuab et vallandatavate töötajate valikul võetakse arvesse perekondlikke kohustusi ning arvestatakse sellega, et paljudel juhtudel on naistel laste hooldusõigus; |
| --- | --- |

27.

kutsub liikmesriike üles looma erikavasid edendamaks naiste aktiivset kaasamist või taasintegreerimist tööturule ning konkreetseid võimalusi elukestvaks õppeks eesmärgiga pakkuda oskusi ja kvalifikatsioone, nagu mõjuvõimu, usalduse ja suutlikkuse suurendamine, mis on vajalikud Euroopa 2020. aasta strateegia raames, mis keskendub ökoloogiliste muutustega seotud projektidesse ja kavadesse, nt taastuvenergiasektoris, ning teaduse- ja tehnoloogiamahukatele keskkonnahoidlikele töökohtadele uues jätkusuutlikus majanduses; selleks et mitte suurendada naiste ebakindlust tööturul, nõuab et vallandatavate töötajate valikul võetakse arvesse perekondlikke kohustusi ning arvestatakse sellega, et paljudel juhtudel on naistel laste hooldusõigus;

| 28. | juhib tähelepanu olulistele erinevustele maa- ja linnaelanike vahel, mis puudutab juurdepääsu koolitusele, töökohtadele ja töö iseloomu; peab väga oluliseks kõikide nende elanike – eriti noorimate ja kõige haavatavamate – õigust korralikule haridusele koos kutseõppega ja õpingutega ülikoolis ning kutsub seepärast liikmesriike ja komisjoni üles toetama neid rühmi aktiivse poliitika tõhusa süsteemi kaudu ja asjakohaste koolitusmeetmetega, et võimaldada neil kiiresti kohaneda tööturu nõuetega; |
| --- | --- |

28.

juhib tähelepanu olulistele erinevustele maa- ja linnaelanike vahel, mis puudutab juurdepääsu koolitusele, töökohtadele ja töö iseloomu; peab väga oluliseks kõikide nende elanike – eriti noorimate ja kõige haavatavamate – õigust korralikule haridusele koos kutseõppega ja õpingutega ülikoolis ning kutsub seepärast liikmesriike ja komisjoni üles toetama neid rühmi aktiivse poliitika tõhusa süsteemi kaudu ja asjakohaste koolitusmeetmetega, et võimaldada neil kiiresti kohaneda tööturu nõuetega;

| 29. | juhib tähelepanu asjaolule, et sotsiaalkaitse ning tööturu- ja sotsiaalpoliitikaga antakse oluline panus tööturgude ja tarbimise stabiliseerimise kaudu majanduslanguse ulatuse ja kestuse vähendamisse ning et sotsiaalkaitsesüsteem toimib stabiliseerijana nii tulude kui ka kulude poolel; |
| --- | --- |

29.

juhib tähelepanu asjaolule, et sotsiaalkaitse ning tööturu- ja sotsiaalpoliitikaga antakse oluline panus tööturgude ja tarbimise stabiliseerimise kaudu majanduslanguse ulatuse ja kestuse vähendamisse ning et sotsiaalkaitsesüsteem toimib stabiliseerijana nii tulude kui ka kulude poolel;

| 30. | on seisukohal, et aktiivne tööhõivepoliitika (nt koolitus töökohal, kutseharidus ja erialane koolitus) on vaesuse ennetamises väga tähtis ning selles protsessis on tööturu osapooltel väga oluline roll; on lisaks arvamusel, et ennetav tööhõivepoliitika (nt noortele töökogemuse pakkumine, kaitstud töökojad ja töökohad) on samuti tööturu tasakaalu tagamisel ja ligipääsetavuse suurendamisel ning ebasoodsas olukorras olevate rühmade tööhõive säilitamisel oluline; |
| --- | --- |

30.

on seisukohal, et aktiivne tööhõivepoliitika (nt koolitus töökohal, kutseharidus ja erialane koolitus) on vaesuse ennetamises väga tähtis ning selles protsessis on tööturu osapooltel väga oluline roll; on lisaks arvamusel, et ennetav tööhõivepoliitika (nt noortele töökogemuse pakkumine, kaitstud töökojad ja töökohad) on samuti tööturu tasakaalu tagamisel ja ligipääsetavuse suurendamisel ning ebasoodsas olukorras olevate rühmade tööhõive säilitamisel oluline;

| 31. | rõhutab, et on vaja luua läbipaistev reguleeriv raamistik ebatüüpiliste tööhõivevormide jaoks, et tagada korralikud töötingimused ja inimväärne töötasu, pidades silmas asjaolu, et töö leidmine on vaesuse vastu võitlemisel liikumapanev jõud; |
| --- | --- |

31.

rõhutab, et on vaja luua läbipaistev reguleeriv raamistik ebatüüpiliste tööhõivevormide jaoks, et tagada korralikud töötingimused ja inimväärne töötasu, pidades silmas asjaolu, et töö leidmine on vaesuse vastu võitlemisel liikumapanev jõud;

| 32. | on seisukohal, et naiste integreerimine tööturule on vaesuse ja sotsiaalse tõrjutusega võitlemisel peamine tegur; rõhutab, et tähtis on toetada uute töökohtade loomist, hõlbustada vaesuse ohus olevate naiste lisakoolitust ja haridust ning tugevdada tööhõiveteenuseid; |
| --- | --- |

32.

on seisukohal, et naiste integreerimine tööturule on vaesuse ja sotsiaalse tõrjutusega võitlemisel peamine tegur; rõhutab, et tähtis on toetada uute töökohtade loomist, hõlbustada vaesuse ohus olevate naiste lisakoolitust ja haridust ning tugevdada tööhõiveteenuseid;

| 33. | tunnistab otsest seost majandusliku ebavõrdsuse ja naiste sõltuvuse vahel, samuti senini püsivat ebavõrdsust meeste ja naiste vahel hariduse kättesaadavuse, perekondlike kohustuste ja perekonna üldise ülalpidamise osas ning avaldab kahetsust, et kahe sugupoole palgaerinevused on jätkuvalt olemas ja avaldavad negatiivset mõju; |
| --- | --- |

33.

tunnistab otsest seost majandusliku ebavõrdsuse ja naiste sõltuvuse vahel, samuti senini püsivat ebavõrdsust meeste ja naiste vahel hariduse kättesaadavuse, perekondlike kohustuste ja perekonna üldise ülalpidamise osas ning avaldab kahetsust, et kahe sugupoole palgaerinevused on jätkuvalt olemas ja avaldavad negatiivset mõju;

| 34. | rõhutab, et töötuse puhul on naistel suurem risk mitte leida uut töökohta, samuti on nad töölevõtmisel tõenäolisemalt ebasoodsamas olukorras, kuna rohkem naisi töötab ebakindla lepinguga või osalise tööajaga, olemata seda ise valinud, või ebavõrdsete palgatingimuste tõttu; |
| --- | --- |

34.

rõhutab, et töötuse puhul on naistel suurem risk mitte leida uut töökohta, samuti on nad töölevõtmisel tõenäolisemalt ebasoodsamas olukorras, kuna rohkem naisi töötab ebakindla lepinguga või osalise tööajaga, olemata seda ise valinud, või ebavõrdsete palgatingimuste tõttu;

| 35. | rõhutab, et vastavalt Eurobaromeetri eriuurimusele „Sooline võrdõiguslikkus Euroopa Liidus aastal 2009” tunnistatakse kogu Euroopas vajadust vähendada naiste ja meeste vahelist palgavahet; |
| --- | --- |

35.

rõhutab, et vastavalt Eurobaromeetri eriuurimusele „Sooline võrdõiguslikkus Euroopa Liidus aastal 2009” tunnistatakse kogu Euroopas vajadust vähendada naiste ja meeste vahelist palgavahet;

| 36. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma meetmeid, mis on vajalikud soolise ebavõrdsuse kaotamiseks tööhõives ELi 2020. aasta strateegia raames; kutsub tungivalt üles seadma eesmärgiks vähendada meeste ja naiste palgaerinevust 1 % võrra aastas, et saavutada siht vähendada 2020. aastaks palgaerinevust 10 % võrra, ning tagada naistele rasedus- ja sünnituspuhkuse ajal täispalk, nagu on soovitatud parlamendi 20. oktoobri 2010. aasta seisukohas (15) sellel teemal, kuna see aitab kaotada soolist ebavõrdsust töökohal; rõhutab ühtlasi, et vaja on positiivseid meetmeid naiste esindatuse suurendamiseks otsuseid tegevates poliitilistes ja majandusorganites ning äriühingutes; |
| --- | --- |

36.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma meetmeid, mis on vajalikud soolise ebavõrdsuse kaotamiseks tööhõives ELi 2020. aasta strateegia raames; kutsub tungivalt üles seadma eesmärgiks vähendada meeste ja naiste palgaerinevust 1 % võrra aastas, et saavutada siht vähendada 2020. aastaks palgaerinevust 10 % võrra, ning tagada naistele rasedus- ja sünnituspuhkuse ajal täispalk, nagu on soovitatud parlamendi 20. oktoobri 2010. aasta seisukohas (15) sellel teemal, kuna see aitab kaotada soolist ebavõrdsust töökohal; rõhutab ühtlasi, et vaja on positiivseid meetmeid naiste esindatuse suurendamiseks otsuseid tegevates poliitilistes ja majandusorganites ning äriühingutes;

| 37. | märgib, et naisettevõtjate juurdepääs krediidile on piiratud, mis takistab oluliselt nende ametialast arengut ja majanduslikku sõltumatust ning on vastuolus võrdse kohtlemise põhimõttega; |
| --- | --- |

37.

märgib, et naisettevõtjate juurdepääs krediidile on piiratud, mis takistab oluliselt nende ametialast arengut ja majanduslikku sõltumatust ning on vastuolus võrdse kohtlemise põhimõttega;

| 38. | kutsub poliitikakujundajaid nii ELi kui ka riiklikul tasandil üles tuginema oma poliitiliste vastumeetmete kavandamisel (mille eesmärk on piirata majanduskriisist tingitud tagasilööke) sugusid arvestavatele tööturu analüüsidele ja süstemaatilistele soolise mõju hindamistele; |
| --- | --- |

38.

kutsub poliitikakujundajaid nii ELi kui ka riiklikul tasandil üles tuginema oma poliitiliste vastumeetmete kavandamisel (mille eesmärk on piirata majanduskriisist tingitud tagasilööke) sugusid arvestavatele tööturu analüüsidele ja süstemaatilistele soolise mõju hindamistele;

| 39. | palub komisjonil jätkata algatusi, mille eesmärk on tunnustada mitteametlikku majandussektorit ja võtta arvesse nn elumajanduse väärtust, lähtudes soospetsiifilistest seisukohtadest vastavalt komisjoni käivitatud projektile „SKP-st kaugemale”; kutsub liikmesriike tagama piisava sotsiaalkindlustuse naistele ja meestele, kes hoolitsevad eakate, haigete või puudega pereliikmete eest, ning eakatele naistele, kelle pension on eriti väike; |
| --- | --- |

39.

palub komisjonil jätkata algatusi, mille eesmärk on tunnustada mitteametlikku majandussektorit ja võtta arvesse nn elumajanduse väärtust, lähtudes soospetsiifilistest seisukohtadest vastavalt komisjoni käivitatud projektile „SKP-st kaugemale”; kutsub liikmesriike tagama piisava sotsiaalkindlustuse naistele ja meestele, kes hoolitsevad eakate, haigete või puudega pereliikmete eest, ning eakatele naistele, kelle pension on eriti väike;

| 40. | palub komisjonil vaadata läbi kehtivad õigusaktid, mis käsitlevad meeste ja naiste võrdse tasustamise põhimõtte kohaldamist, nagu seda palus Euroopa Parlament oma 18. novembri 2008. aasta resolutsioonis (16) (seadusloomega seotud algatus, milles komisjonil palutakse esitada 2009. aasta lõpuks asjakohane ettepanek); |
| --- | --- |

40.

palub komisjonil vaadata läbi kehtivad õigusaktid, mis käsitlevad meeste ja naiste võrdse tasustamise põhimõtte kohaldamist, nagu seda palus Euroopa Parlament oma 18. novembri 2008. aasta resolutsioonis (16) (seadusloomega seotud algatus, milles komisjonil palutakse esitada 2009. aasta lõpuks asjakohane ettepanek);

| 41. | rõhutab makromajandus-, sotsiaal- ja tööturupoliitika reformimise suurt tähtsust, et tagada naistele majanduslik ja sotsiaalne õiglus, vaadata läbi vaesuse määra kindlakstegemiseks kasutatavad meetodid ja töötada välja strateegiad rikkuse õiglase jaotumise edendamiseks, miinimumsissetuleku, korraliku palga ja pensioni tagamiseks, naistele kvaliteetsete ja tagatud õigustega töökohtade loomiseks, naistele ja tütarlastele kvaliteetsete avalike teenuste tagamiseks, ning parandada sotsiaalkaitset ja lähikonnas osutatavaid teenuseid, sealhulgas sõimed, lasteaiad ja muud koolieelsed haridusasutused, päevakeskused, kogukonna vabaajakeskused ja perekondade tugiteenuste keskused ning integratsioonikeskused, mille teenused peaksid olema ühtviisi kättesaadavad ja taskukohased nii naistele ja meestele kui ka noortele ja eakatele ning mille lahtiolekuaeg sobiks kokku täistööajaga; |
| --- | --- |

41.

rõhutab makromajandus-, sotsiaal- ja tööturupoliitika reformimise suurt tähtsust, et tagada naistele majanduslik ja sotsiaalne õiglus, vaadata läbi vaesuse määra kindlakstegemiseks kasutatavad meetodid ja töötada välja strateegiad rikkuse õiglase jaotumise edendamiseks, miinimumsissetuleku, korraliku palga ja pensioni tagamiseks, naistele kvaliteetsete ja tagatud õigustega töökohtade loomiseks, naistele ja tütarlastele kvaliteetsete avalike teenuste tagamiseks, ning parandada sotsiaalkaitset ja lähikonnas osutatavaid teenuseid, sealhulgas sõimed, lasteaiad ja muud koolieelsed haridusasutused, päevakeskused, kogukonna vabaajakeskused ja perekondade tugiteenuste keskused ning integratsioonikeskused, mille teenused peaksid olema ühtviisi kättesaadavad ja taskukohased nii naistele ja meestele kui ka noortele ja eakatele ning mille lahtiolekuaeg sobiks kokku täistööajaga;

| 42. | palub liikmesriikidel luua nõustamiskeskusi, et teha kindlaks naiste tööjõu ekspluateerimise juhtumid ja selle vastu võidelda, sest see on üks peamisi vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse põhjuseid; |
| --- | --- |

42.

palub liikmesriikidel luua nõustamiskeskusi, et teha kindlaks naiste tööjõu ekspluateerimise juhtumid ja selle vastu võidelda, sest see on üks peamisi vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse põhjuseid;

| 43. | kutsub liikmesriike kaaluma vaesusriski vastu võitlemise vahendina sotsiaalkaitsesüsteemide läbivaatamise võimalust, et isikustada õigused pensioni- ja sotsiaalkindlustusskeemides, kaotamaks nn perekonnapea eelis ja tagada võrdsed pensioniõigused; |
| --- | --- |

43.

kutsub liikmesriike kaaluma vaesusriski vastu võitlemise vahendina sotsiaalkaitsesüsteemide läbivaatamise võimalust, et isikustada õigused pensioni- ja sotsiaalkindlustusskeemides, kaotamaks nn perekonnapea eelis ja tagada võrdsed pensioniõigused;

| 44. | rõhutab soolise võrdõiguslikkuse positiivset mõju majanduskasvule; juhib tähelepanu asjaolule, et mitmed uurimused näitavad, et kui naiste tööhõive-, osaajaga töötamise ja tootlikkuse määrad oleksid meestega sarnased, siis SKP suureneks 30 % võrra, mis ei oleks kasulik üksnes majanduse seisukohast, vaid vähendaks paljude naiste vaesuseohtu; |
| --- | --- |

44.

rõhutab soolise võrdõiguslikkuse positiivset mõju majanduskasvule; juhib tähelepanu asjaolule, et mitmed uurimused näitavad, et kui naiste tööhõive-, osaajaga töötamise ja tootlikkuse määrad oleksid meestega sarnased, siis SKP suureneks 30 % võrra, mis ei oleks kasulik üksnes majanduse seisukohast, vaid vähendaks paljude naiste vaesuseohtu;

| 45. | kutsub komisjoni ja nõukogu üles võimalikult kiiresti töötama välja ja rakendama strateegiat, mis aitaks vähendada laste vaesust 2012. aastaks poole võrra ning aitaks üldiselt vaesuse kütkest pääseda, arvestades suurt ohtu, et püsiv vaesus kandub vanematelt lastele üle, mis võib tunduvalt kahandada laste lootust paremale elule; sellega seoses rõhutab vajadust peavoolustada laste individuaalseid õigusi kõikides ELi poliitikavaldkondades ja meetmetes, et jälgida ja hinnata laste vaesuse kaotamiseks võetud meetmeid, määrata kindlaks ja töötada välja esmatähtsad meetmed, tõhustada andmekogumist ning arendada ELi tasandil edasi ühiseid näitajaid; on seisukohal, et sellega seoses on oluline lihtsustada üksikvanemate sisenemist ja naasmist tööturule ning ühe vanemaga perede probleeme arvestades tõhustada nende sotsiaalkaitset ja tagada samas ka konkreetne toetus suurtele peredele; on seisukohal, et tulevikus vaesuse vältimiseks tuleb pakkuda tuge ja pöörata erilist tähelepanu lastele, kes elavad vaestes peredes, kus keegi ei tööta; |
| --- | --- |

45.

kutsub komisjoni ja nõukogu üles võimalikult kiiresti töötama välja ja rakendama strateegiat, mis aitaks vähendada laste vaesust 2012. aastaks poole võrra ning aitaks üldiselt vaesuse kütkest pääseda, arvestades suurt ohtu, et püsiv vaesus kandub vanematelt lastele üle, mis võib tunduvalt kahandada laste lootust paremale elule; sellega seoses rõhutab vajadust peavoolustada laste individuaalseid õigusi kõikides ELi poliitikavaldkondades ja meetmetes, et jälgida ja hinnata laste vaesuse kaotamiseks võetud meetmeid, määrata kindlaks ja töötada välja esmatähtsad meetmed, tõhustada andmekogumist ning arendada ELi tasandil edasi ühiseid näitajaid; on seisukohal, et sellega seoses on oluline lihtsustada üksikvanemate sisenemist ja naasmist tööturule ning ühe vanemaga perede probleeme arvestades tõhustada nende sotsiaalkaitset ja tagada samas ka konkreetne toetus suurtele peredele; on seisukohal, et tulevikus vaesuse vältimiseks tuleb pakkuda tuge ja pöörata erilist tähelepanu lastele, kes elavad vaestes peredes, kus keegi ei tööta;

| 46. | palub asjaomastel riiklikel ametiasutustel vaadata läbi oma immigratsioonipoliitika, et kaotada struktuursed takistused, mis ei võimalda migrantidel tööturul täielikult osaleda, koguda andmeid edusammude kohta, mis on tehtud haavatavate rühmade diskrimineerimise vastu võitlemises, ning hinnata tervishoiule, haridusele ja sotsiaalkaitsele juurdepääsuga seotud kulutuste vähendamise mõju; |
| --- | --- |

46.

palub asjaomastel riiklikel ametiasutustel vaadata läbi oma immigratsioonipoliitika, et kaotada struktuursed takistused, mis ei võimalda migrantidel tööturul täielikult osaleda, koguda andmeid edusammude kohta, mis on tehtud haavatavate rühmade diskrimineerimise vastu võitlemises, ning hinnata tervishoiule, haridusele ja sotsiaalkaitsele juurdepääsuga seotud kulutuste vähendamise mõju;

| 47. | võtab teadmiseks nõukogu 17. juuni 2010. aasta otsuse, mille kohaselt saavad liikmesriigid koostöös piirkondadega ise kindlaks määrata siseriiklikud eesmärgid selliste inimeste arvu vähendamiseks, keda nõukoguga kokkulepitud kolmest näitajast ühe või mitme kohaselt ähvardab vaesus ja tõrjutus; on arvamusel, et liikmesriigid, kes kasutavad vaid tööta leibkonna näitajat võivad süstemaatiliselt eirata selliseid probleeme nagu töötajate vaesus, energiapuudus, üksikvanemate vaesus, laste vaesus ja sotsiaalne tõrjutus; nõuab tungivalt, et liikmesriigid ei kuritarvitaks vabadust valida oma näitajaid vähem edasipüüdlike vaesusevastaste eesmärkide saavutamiseks; juhib tähelepanu probleemidele, mis esinevad miljonitel Euroopa pensionäridel, kelle pensionist ei piisa toimetulekuks ja selleks, et katta vanusega seotud erivajadused, eelkõige ravimite ja ravi kõrge hinna tõttu; toonitab, et haavatavate rühmade kooli- ja ülikooliharidus peab olema esmatähtis eesmärk, millega seoses tuleb igal liikmesriigil kehtestada eesmärgid; |
| --- | --- |

47.

võtab teadmiseks nõukogu 17. juuni 2010. aasta otsuse, mille kohaselt saavad liikmesriigid koostöös piirkondadega ise kindlaks määrata siseriiklikud eesmärgid selliste inimeste arvu vähendamiseks, keda nõukoguga kokkulepitud kolmest näitajast ühe või mitme kohaselt ähvardab vaesus ja tõrjutus; on arvamusel, et liikmesriigid, kes kasutavad vaid tööta leibkonna näitajat võivad süstemaatiliselt eirata selliseid probleeme nagu töötajate vaesus, energiapuudus, üksikvanemate vaesus, laste vaesus ja sotsiaalne tõrjutus; nõuab tungivalt, et liikmesriigid ei kuritarvitaks vabadust valida oma näitajaid vähem edasipüüdlike vaesusevastaste eesmärkide saavutamiseks; juhib tähelepanu probleemidele, mis esinevad miljonitel Euroopa pensionäridel, kelle pensionist ei piisa toimetulekuks ja selleks, et katta vanusega seotud erivajadused, eelkõige ravimite ja ravi kõrge hinna tõttu; toonitab, et haavatavate rühmade kooli- ja ülikooliharidus peab olema esmatähtis eesmärk, millega seoses tuleb igal liikmesriigil kehtestada eesmärgid;

| 48. | juhib tähelepanu asjaolule, et kuna võrdne ja täielik osavõtt majanduslikust, poliitilisest ja ühiskondlikust elust peaks olema üksikisiku õigus, tuleks aktiivses sotsiaalse kaasamise poliitikas vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse kaotamisel kasutada terviklikku lähenemisviisi, tagades eelkõige kõigile inimestele täieliku juurdepääsu kvaliteetsetele sotsiaalteenustele ja üldist (majandus)huvi pakkuvatele teenustele; |
| --- | --- |

48.

juhib tähelepanu asjaolule, et kuna võrdne ja täielik osavõtt majanduslikust, poliitilisest ja ühiskondlikust elust peaks olema üksikisiku õigus, tuleks aktiivses sotsiaalse kaasamise poliitikas vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse kaotamisel kasutada terviklikku lähenemisviisi, tagades eelkõige kõigile inimestele täieliku juurdepääsu kvaliteetsetele sotsiaalteenustele ja üldist (majandus)huvi pakkuvatele teenustele;

| 49. | rõhutab vajadust töötada riiklikul tasandil välja asjakohane tööhõive-, integratsiooni- ja koolituspoliitika ning ühe vanemaga perede maksustamise erikord, mis oleks osa võitlusest vaesuse, laste vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu; |
| --- | --- |

49.

rõhutab vajadust töötada riiklikul tasandil välja asjakohane tööhõive-, integratsiooni- ja koolituspoliitika ning ühe vanemaga perede maksustamise erikord, mis oleks osa võitlusest vaesuse, laste vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu;

| 50. | rõhutab, et liikmesriikide ja Euroopa Liidu tasandil on vaja võtta meetmeid, et võidelda tööturu võimaluste ja töö tasustamisega seotud diskrimineerimisega; |
| --- | --- |

50.

rõhutab, et liikmesriikide ja Euroopa Liidu tasandil on vaja võtta meetmeid, et võidelda tööturu võimaluste ja töö tasustamisega seotud diskrimineerimisega;

| 51. | kutsub komisjoni üles uurima hoolikalt sotsiaalse osalemise takistusi, nagu energiapuudust, majanduslikku tõrjutust ning takistusi info- ja kommunikatsioonitehnoloogiale juurdepääsul; |
| --- | --- |

51.

kutsub komisjoni üles uurima hoolikalt sotsiaalse osalemise takistusi, nagu energiapuudust, majanduslikku tõrjutust ning takistusi info- ja kommunikatsioonitehnoloogiale juurdepääsul;

| 52. | rõhutab, et vaesuse vastu tõhusalt võitlemiseks on oluline kooskõlastada töötuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise poliitikat kõigil valitsemistasanditel; |
| --- | --- |

52.

rõhutab, et vaesuse vastu tõhusalt võitlemiseks on oluline kooskõlastada töötuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise poliitikat kõigil valitsemistasanditel;

| 53. | kutsub liikmesriike üles hõlbustama sisserändajate ja etniliste vähemuste osalemist haridus- ja kutseõppeprogrammides, mis hõlbustab nende tööturul osalemist; |
| --- | --- |

53.

kutsub liikmesriike üles hõlbustama sisserändajate ja etniliste vähemuste osalemist haridus- ja kutseõppeprogrammides, mis hõlbustab nende tööturul osalemist;

Pereelu ja töö ühitamine vaesuses või vaesuse ohus elavatel naistel

| 54. | kutsub Euroopa Komisjoni ja liikmesriike üles võtma meetmeid, mis on vajalikud töö ja eraelu ühitamiseks, et võimaldada vaesuse ohus elavatel naistel teha täisajaga töötades tööalast karjääri või töötada osalise tööajaga ja kasutada muid paindlikke töökorraldusviise, sealhulgas ajutist osaajaga töötamist hooldamise ajal; |
| --- | --- |

54.

kutsub Euroopa Komisjoni ja liikmesriike üles võtma meetmeid, mis on vajalikud töö ja eraelu ühitamiseks, et võimaldada vaesuse ohus elavatel naistel teha täisajaga töötades tööalast karjääri või töötada osalise tööajaga ja kasutada muid paindlikke töökorraldusviise, sealhulgas ajutist osaajaga töötamist hooldamise ajal;

| 55. | rõhutab, et kolmandik üksikvanemaga peresid Euroopas elab vaesuses; |
| --- | --- |

55.

rõhutab, et kolmandik üksikvanemaga peresid Euroopas elab vaesuses;

| 56. | kutsub liikmesriike üles võtma nõukogu direktiivi 92/85/EMÜ muutmise raames vajalikke meetmeid, et vältida töötajate vallandamist raseduse ajal ja pärast lapse sündi; kutsub liikmesriike üles võtma aktiivseid meetmeid, et vältida rasedate diskrimineerimist tööturul, ning võtma meetmeid, millega tagatakse, et rasedus ja sünnitus ei mõjuta naistöötajate pensioniõigusi ning et nende pensioni suurus ei sõltu sellest, kas nad on olnud sünnituspuhkusel või mitte; |
| --- | --- |

56.

kutsub liikmesriike üles võtma nõukogu direktiivi 92/85/EMÜ muutmise raames vajalikke meetmeid, et vältida töötajate vallandamist raseduse ajal ja pärast lapse sündi; kutsub liikmesriike üles võtma aktiivseid meetmeid, et vältida rasedate diskrimineerimist tööturul, ning võtma meetmeid, millega tagatakse, et rasedus ja sünnitus ei mõjuta naistöötajate pensioniõigusi ning et nende pensioni suurus ei sõltu sellest, kas nad on olnud sünnituspuhkusel või mitte;

| 57. | tuletab liikmesriikidele meelde, et piisava lastehoiu pakkumine on tähtsaim element soolise võrdõiguslikkuse tagamisel tööturul; väljendab kahetsust, et 2002. aastal Euroopa Ülemkogu Barcelona kohtumisel 2010. aastaks püstitatud eesmärgid tagada lastehoiuvõimalused vähemalt 90 protsendile lastest vanuses kolmest aastast kuni kohustusliku koolieani ning vähemalt 33 protsendile kuni kolmeaastastest lastest ei ole kaugeltki täidetud; kutsub nõukogu ja liikmesriike uuesti vaatluse alla võtma ja täitma Barcelonas püstitatud eesmärkidega seonduvad kohustused kättesaadavate, soodsa hinnaga ja kvaliteetsete lastehoiuvõimaluste kohta ning seadma uued eesmärgid seoses ülalpeetavate eest hoolitsemisega; kutsub seetõttu liikmesriike üles parandama lastehoiu kättesaadavust, eeskätt rahalise toetusega, ja parandama riiklikke lastehoidusid ning andma ettevõtetele stiimuleid ettevõtte sees osutavate teenuste loomiseks; |
| --- | --- |

57.

tuletab liikmesriikidele meelde, et piisava lastehoiu pakkumine on tähtsaim element soolise võrdõiguslikkuse tagamisel tööturul; väljendab kahetsust, et 2002. aastal Euroopa Ülemkogu Barcelona kohtumisel 2010. aastaks püstitatud eesmärgid tagada lastehoiuvõimalused vähemalt 90 protsendile lastest vanuses kolmest aastast kuni kohustusliku koolieani ning vähemalt 33 protsendile kuni kolmeaastastest lastest ei ole kaugeltki täidetud; kutsub nõukogu ja liikmesriike uuesti vaatluse alla võtma ja täitma Barcelonas püstitatud eesmärkidega seonduvad kohustused kättesaadavate, soodsa hinnaga ja kvaliteetsete lastehoiuvõimaluste kohta ning seadma uued eesmärgid seoses ülalpeetavate eest hoolitsemisega; kutsub seetõttu liikmesriike üles parandama lastehoiu kättesaadavust, eeskätt rahalise toetusega, ja parandama riiklikke lastehoidusid ning andma ettevõtetele stiimuleid ettevõtte sees osutavate teenuste loomiseks;

| 58. | kutsub liikmesriike võtma suunatud meetmeid, et tagada ebasoodsas keskkonnas elavatele naistele õiglane juurdepääs tervishoiusüsteemile, eelkõige esmatasandi tervishoiuteenustele (sh emade ja laste kaitsele), nagu näeb ette Maailma Terviseorganisatsioon, ning samuti günekoloogilisele ja sünnitusabile, korralikule eluasemele, õigusabile, haridusele, koolitusele, eluaegsele õppele, spordile ja kultuurile, et hoida ära enneaegset koolist lahkumist ning hõlbustada sujuvat üleminekut koolist tööturule; |
| --- | --- |

58.

kutsub liikmesriike võtma suunatud meetmeid, et tagada ebasoodsas keskkonnas elavatele naistele õiglane juurdepääs tervishoiusüsteemile, eelkõige esmatasandi tervishoiuteenustele (sh emade ja laste kaitsele), nagu näeb ette Maailma Terviseorganisatsioon, ning samuti günekoloogilisele ja sünnitusabile, korralikule eluasemele, õigusabile, haridusele, koolitusele, eluaegsele õppele, spordile ja kultuurile, et hoida ära enneaegset koolist lahkumist ning hõlbustada sujuvat üleminekut koolist tööturule;

| 59. | palub liikmesriikidel töötada välja asjakohased meetmed teismeliste emade toetamiseks, sest neil on sageli raske leida tööd ja nad elavad vaesuses madala haridustaseme ja ühiskondlike eelarvamuste tõttu; |
| --- | --- |

59.

palub liikmesriikidel töötada välja asjakohased meetmed teismeliste emade toetamiseks, sest neil on sageli raske leida tööd ja nad elavad vaesuses madala haridustaseme ja ühiskondlike eelarvamuste tõttu;

Vaesuse vastu võitlemine vanemate naiste hulgas

| 60. | rõhutab, et naistel on suurem oht sattuda vaesusesse kui meestel, eriti vanaduses, kus sotsiaalkindlustusskeemid põhinevad pideva tasustatud töö põhimõttel; juhib tähelepanu sellele, et mõnel juhul ei täida naised seda nõuet seoses töös tekkivate katkestustega ning et neid karistatakse tööturul esineva diskrimineerimise tõttu, eriti palgaerinevuse, emaduspuhkuse ja osaajatöö, perekohustuste täitmiseks töötamise katkestamise või lõpetamise tõttu või kuna abikaasa äri- või põllumajandusettevõttes tehti palgata ja sotsiaalkindlustuseta tööd; kutsub liikmesriikide valitsusi üles tunnustama laste kasvatamist ja tagama, et kõnealust ajavahemikku arvestatakse pensioni saamisel, et naised saaksid täispensioni; soovitab, et liikmesriigid tagaksid, et naiste pensionid oleksid piisavad; |
| --- | --- |

60.

rõhutab, et naistel on suurem oht sattuda vaesusesse kui meestel, eriti vanaduses, kus sotsiaalkindlustusskeemid põhinevad pideva tasustatud töö põhimõttel; juhib tähelepanu sellele, et mõnel juhul ei täida naised seda nõuet seoses töös tekkivate katkestustega ning et neid karistatakse tööturul esineva diskrimineerimise tõttu, eriti palgaerinevuse, emaduspuhkuse ja osaajatöö, perekohustuste täitmiseks töötamise katkestamise või lõpetamise tõttu või kuna abikaasa äri- või põllumajandusettevõttes tehti palgata ja sotsiaalkindlustuseta tööd; kutsub liikmesriikide valitsusi üles tunnustama laste kasvatamist ja tagama, et kõnealust ajavahemikku arvestatakse pensioni saamisel, et naised saaksid täispensioni; soovitab, et liikmesriigid tagaksid, et naiste pensionid oleksid piisavad;

| 61. | kutsub liikmesriike üles võtma meetmeid tagamaks naistele õiglane juurdepääs sotsiaalkindlustus- ja pensionisüsteemidele, võttes arvesse naiste pikemat eluiga, ning tagama naiste ja meeste võrdse kohtlemise põhimõtte järjepideva kohaldamise pensionikindlustusskeemides, et vähendada soost sõltuvat pensionierinevust; |
| --- | --- |

61.

kutsub liikmesriike üles võtma meetmeid tagamaks naistele õiglane juurdepääs sotsiaalkindlustus- ja pensionisüsteemidele, võttes arvesse naiste pikemat eluiga, ning tagama naiste ja meeste võrdse kohtlemise põhimõtte järjepideva kohaldamise pensionikindlustusskeemides, et vähendada soost sõltuvat pensionierinevust;

| 62. | palub liikmesriikidel tagada piisav sotsiaalkindlustus naistele, kes hoolitsevad haigete, eakate või puudega pereliikmete eest, ning eakatele naistele, kes saavad eriti madalat pensioni; |
| --- | --- |

62.

palub liikmesriikidel tagada piisav sotsiaalkindlustus naistele, kes hoolitsevad haigete, eakate või puudega pereliikmete eest, ning eakatele naistele, kes saavad eriti madalat pensioni;

Soolise vägivalla mõju vaesusriskile

| 63. | juhib tähelepanu sellele, et naistevastane vägivald, mis avaldab mõju ohvritele ja vägivallatsejatele sõltumata vanusest, haridusest, sissetulekust või sotsiaalsest seisundist, on Euroopa Liidu tasandil endiselt suur probleem ning mõjutab üha enam marginaliseerumise, vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohtu ning võib takistada naiste rahalist sõltumatust, kahjustada tervist ja piirata ligipääsu tööturule ning haridusele; kutsub komisjoni veel kord üles kehtestama naistevastase vägivalla vastu võitlemise Euroopa aasta; |
| --- | --- |

63.

juhib tähelepanu sellele, et naistevastane vägivald, mis avaldab mõju ohvritele ja vägivallatsejatele sõltumata vanusest, haridusest, sissetulekust või sotsiaalsest seisundist, on Euroopa Liidu tasandil endiselt suur probleem ning mõjutab üha enam marginaliseerumise, vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohtu ning võib takistada naiste rahalist sõltumatust, kahjustada tervist ja piirata ligipääsu tööturule ning haridusele; kutsub komisjoni veel kord üles kehtestama naistevastase vägivalla vastu võitlemise Euroopa aasta;

| 64. | kutsub liikmesriike võtma vajalikke meetmeid, et tagada koduvägivalla põhjuste dokumenteerimine, analüüsimine ja uurimine eesmärgiga töötada viivitamata välja poliitika sellise vägivalla ennetamiseks ja selle tagajärgedega tegelemiseks, nagu varjupaiga tagamine koduvägivalla ohvriks langenud kodututele naistele; |
| --- | --- |

64.

kutsub liikmesriike võtma vajalikke meetmeid, et tagada koduvägivalla põhjuste dokumenteerimine, analüüsimine ja uurimine eesmärgiga töötada viivitamata välja poliitika sellise vägivalla ennetamiseks ja selle tagajärgedega tegelemiseks, nagu varjupaiga tagamine koduvägivalla ohvriks langenud kodututele naistele;

| 65. | rõhutab vajadust, kiirendada ELi jõupingutusi inimkaubanduse ja seksuaalse ekspluateerimise kaotamiseks tihedama õigusalase ja politseikoostöö abil; nõuab tungivalt, et liikmesriigid võtaksid vajalikke meetmeid tavapäraste või traditsiooniliste kahjulike hoiakute ja käitumise, sealhulgas naiste suguelundite moonutamise, varajaste ja sunniviisiliste abielude ja aukuritegude kaotamiseks; |
| --- | --- |

65.

rõhutab vajadust, kiirendada ELi jõupingutusi inimkaubanduse ja seksuaalse ekspluateerimise kaotamiseks tihedama õigusalase ja politseikoostöö abil; nõuab tungivalt, et liikmesriigid võtaksid vajalikke meetmeid tavapäraste või traditsiooniliste kahjulike hoiakute ja käitumise, sealhulgas naiste suguelundite moonutamise, varajaste ja sunniviisiliste abielude ja aukuritegude kaotamiseks;

| 66. | kutsub liikmesriike koostama riiklikud kavad naistevastase vägivalla kõigi vormide vastu võitlemiseks juhul, kui seda veel tehtud ei ole, tagama pideva ja süstemaatilise kontrolli meetmete võtmise üle, kindlustama meeste vägivalda naiste suhtes käsitlevad õigusnormid kõrgeimal tasemel ning tagama vägivallaohvrite toetamiseks ja kaitseks asjakohane rahastamine kui vaesuse ennetamise ja vähendamise viis; |
| --- | --- |

66.

kutsub liikmesriike koostama riiklikud kavad naistevastase vägivalla kõigi vormide vastu võitlemiseks juhul, kui seda veel tehtud ei ole, tagama pideva ja süstemaatilise kontrolli meetmete võtmise üle, kindlustama meeste vägivalda naiste suhtes käsitlevad õigusnormid kõrgeimal tasemel ning tagama vägivallaohvrite toetamiseks ja kaitseks asjakohane rahastamine kui vaesuse ennetamise ja vähendamise viis;

| 67. | tunnistab lisaks sellele, et mõtestatud lahenduste leidmine naiste vaesuse küsimusele võib olla üks võimalus vähendada soolist vägivalda, sest vaesuses elavatel naistel on suurem kuritarvitamise oht; |
| --- | --- |

67.

tunnistab lisaks sellele, et mõtestatud lahenduste leidmine naiste vaesuse küsimusele võib olla üks võimalus vähendada soolist vägivalda, sest vaesuses elavatel naistel on suurem kuritarvitamise oht;

| 68. | rõhutab, et liikmesriikidel ning piirkondlikel ja kohalikel omavalitsustel on oluline võtta meetmeid selleks, et aidata tööturule naasta soolise vägivalla all kannatanud naisi, kasutades selliseid vahendeid nagu Euroopa Sotsiaalfond ja programm „Progress”; |
| --- | --- |

68.

rõhutab, et liikmesriikidel ning piirkondlikel ja kohalikel omavalitsustel on oluline võtta meetmeid selleks, et aidata tööturule naasta soolise vägivalla all kannatanud naisi, kasutades selliseid vahendeid nagu Euroopa Sotsiaalfond ja programm „Progress”;

| 69. | kutsub liikmesriike võtma soospetsiifilisi meetmeid, et tegelda küsimustega, mis ei ole seotud üksnes madala sissetulekuga, vaid samuti osalemisega kultuuri-, ühiskonna- ja poliitikaelus ning sotsiaalsetes võrgustikes; |
| --- | --- |

69.

kutsub liikmesriike võtma soospetsiifilisi meetmeid, et tegelda küsimustega, mis ei ole seotud üksnes madala sissetulekuga, vaid samuti osalemisega kultuuri-, ühiskonna- ja poliitikaelus ning sotsiaalsetes võrgustikes;

Sotsiaalne dialoog ja kodanikuühiskond võitluses naiste vaesusega

| 70. | rõhutab struktureeritud sotsiaalse dialoogi tähtsust võitluses naiste vaesusega; juhib sellega seoses tähelepanu vajadusele parandada naisorganisatsioonides, vabaühendustes, asjaomastes sidusrühmades ja üldisemalt kodanikuühiskonnas osalemise ning nendega koostöö tegemise süsteeme; |
| --- | --- |

70.

rõhutab struktureeritud sotsiaalse dialoogi tähtsust võitluses naiste vaesusega; juhib sellega seoses tähelepanu vajadusele parandada naisorganisatsioonides, vabaühendustes, asjaomastes sidusrühmades ja üldisemalt kodanikuühiskonnas osalemise ning nendega koostöö tegemise süsteeme;

| 71. | on seisukohal, et toimiva dialoogi eesmärk peaks olema võimaldada kõige ebasoodsamate rühmade liikmetel koos riikide ja Euroopa Liidu asutustega vahetada seisukohti ning aidata kaasa äärmise vaesuse kaotamisele, tuues konkreetseid näiteid selle valdkonna hea tava kohta Euroopas; |
| --- | --- |

71.

on seisukohal, et toimiva dialoogi eesmärk peaks olema võimaldada kõige ebasoodsamate rühmade liikmetel koos riikide ja Euroopa Liidu asutustega vahetada seisukohti ning aidata kaasa äärmise vaesuse kaotamisele, tuues konkreetseid näiteid selle valdkonna hea tava kohta Euroopas;

| 72. | kutsub komisjoni üles säilitama rahalisi eraldisi, mida kodanikuühiskonna organisatsioonid saaksid kasutada naiste vaesuse vastases võitluses ja selle mõju piiramises; |
| --- | --- |

72.

kutsub komisjoni üles säilitama rahalisi eraldisi, mida kodanikuühiskonna organisatsioonid saaksid kasutada naiste vaesuse vastases võitluses ja selle mõju piiramises;

Rahastamise tagamine vaesuse vastase võitluse vahendina

| 73. | rõhutab struktuurifondide, eriti Euroopa Sotsiaalfondi kui peamise vahendi tähtsust, mis aitab liikmesriikidel võidelda vaesuse ja sotsiaalse tõrjutusega; kutsub liikmesriike üles rohkemale kaasrahastatud tegevusele toetamaks rohkem selliseid teenuseid nagu hoolekandeasutused lastele ning eakatele ja ülalpeetavatele, sealhulgas katsetades uusi avaliku ja erasektori organisatsioonilise ja finantskoostöö vorme ja võimalusi; palub liikmesriikidel tagada, et eraldatud vahendeid kasutataks õiglaselt ja nõuetekohaselt; |
| --- | --- |

73.

rõhutab struktuurifondide, eriti Euroopa Sotsiaalfondi kui peamise vahendi tähtsust, mis aitab liikmesriikidel võidelda vaesuse ja sotsiaalse tõrjutusega; kutsub liikmesriike üles rohkemale kaasrahastatud tegevusele toetamaks rohkem selliseid teenuseid nagu hoolekandeasutused lastele ning eakatele ja ülalpeetavatele, sealhulgas katsetades uusi avaliku ja erasektori organisatsioonilise ja finantskoostöö vorme ja võimalusi; palub liikmesriikidel tagada, et eraldatud vahendeid kasutataks õiglaselt ja nõuetekohaselt;

| 74. | rõhutab, et on vaja arendada ühisomandi õiguslikku mõistet, et tagada naiste õiguste täielik tunnustamine põllumajandussektoris, asjakohane sotsiaalkindlustuskaitse ja nende töö tunnustamine; rõhutab samuti vajadust muuta Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi (EAFRD) määrust (17), et võimaldada sarnaselt Euroopa Sotsiaalfondiga (ESF) naiste toetuseks ennetavate meetmete võtmist programmitöö perioodil 2014–2020, nii nagu see varasematel perioodidel võimalik oli, kuid praegu mitte, ehkki sellel oleks väga soodne mõju naiste tööhõivele maapiirkondades; |
| --- | --- |

74.

rõhutab, et on vaja arendada ühisomandi õiguslikku mõistet, et tagada naiste õiguste täielik tunnustamine põllumajandussektoris, asjakohane sotsiaalkindlustuskaitse ja nende töö tunnustamine; rõhutab samuti vajadust muuta Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi (EAFRD) määrust (17), et võimaldada sarnaselt Euroopa Sotsiaalfondiga (ESF) naiste toetuseks ennetavate meetmete võtmist programmitöö perioodil 2014–2020, nii nagu see varasematel perioodidel võimalik oli, kuid praegu mitte, ehkki sellel oleks väga soodne mõju naiste tööhõivele maapiirkondades;

| 75. | väljendab heameelt Euroopa mikrokrediidirahastu loomise üle tööhõive ja sotsiaalse kaasatuse jaoks; kutsub selle raames üles konkreetsele tegevusele, eelkõige tehniline abi ja tugiteenused, mis on suunatud mikrovahenditele parema juurdepääsu ja kättesaadavuse tagamisele naiste hulgas, kellel on raskusi tööturule sisenemisel või kes soovivad tegutseda füüsilisest isikust ettevõtjana või asutada oma mikroettevõtte; |
| --- | --- |

75.

väljendab heameelt Euroopa mikrokrediidirahastu loomise üle tööhõive ja sotsiaalse kaasatuse jaoks; kutsub selle raames üles konkreetsele tegevusele, eelkõige tehniline abi ja tugiteenused, mis on suunatud mikrovahenditele parema juurdepääsu ja kättesaadavuse tagamisele naiste hulgas, kellel on raskusi tööturule sisenemisel või kes soovivad tegutseda füüsilisest isikust ettevõtjana või asutada oma mikroettevõtte;

*

* *

| 76. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele ja valitsustele. |
| --- | --- |

76.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele ja valitsustele.

---

(1)  ELT L 204, 26.7.2006, lk 23.

(2)  ELT L 298, 7.11.2008, lk 20.

(3)  ELT L 87, 7.4.2010, lk 1.

(4)  ELT C 233 E, 28.9.2006, lk 130.

(5)  ELT C 16 E, 22.1.2010, lk 21.

(6)  ELT C 212 E, 5.8.2010, lk 23.

(7)  ELT C 341 E, 16.12.2010, lk 35.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0231.

(9)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0232.

(10)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0306.

(11)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0365.

(12)  ELT C 282 E, 6.11.2008, lk 463.

(13)  ELT C 9 E, 15.1.2010, lk 11.

(14)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0375.

(15)  Euroopa Parlamendi 20. oktoobri 2010. aasta seisukoht ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/85/EMÜ rasedate, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvate töötajate tööohutuse ja töötervishoiu parandamise meetmete kehtestamise kohta (P7_TA(2010)0373).

(16)  ELT C 16 E, 22.1.2010, lk 21.

(17)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 1698/2005, 20. september 2005, Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta (ELT L 277, 21.10.2005, lk 1).

---

| 7.7.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 199/89 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 199/89

---

Teisipäev, 8. märts 2011Vastastikkuse põhimõtte taastamine viisarežiimis - solidaarsus Tšehhi kodanikega, kes on Kanada ühepoolse viisanõude tõttu ebavõrdses olukorras

P7_TA(2011)0087

Euroopa Parlamendi 8. märtsi 2011. aasta deklaratsioon vastastikkuse põhimõtte taastamise kohta viisarežiimis - solidaarsus Tšehhi kodanikega, kes on Kanada ühepoolse viisanõude tõttu ebavõrdses olukorras Vastastikkuse põhimõtte taastamine viisarežiimis - solidaarsus Tšehhi kodanikega, kes on Kanada ühepoolse viisanõude tõttu ebavõrdses olukorras

2012/C 199 E/10

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 123, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 123,

| A. | arvestades, et Kanada kehtestas 2009. aasta juulis ühepoolselt viisanõude Tšehhi Vabariigi kodanike suhtes, kes on nüüd teiste ELi kodanikega võrreldes ebavõrdses seisus, ja arvestades, et vaatamata korduvatele üleskutsetele ei ole Kanada kindlaks määranud viisanõude tühistamise kuupäeva; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Kanada kehtestas 2009. aasta juulis ühepoolselt viisanõude Tšehhi Vabariigi kodanike suhtes, kes on nüüd teiste ELi kodanikega võrreldes ebavõrdses seisus, ja arvestades, et vaatamata korduvatele üleskutsetele ei ole Kanada kindlaks määranud viisanõude tühistamise kuupäeva;

| B. | arvestades, et edasine viivitamine Tšehhi kodanike ebavõrdse olukorra lõpetamisega võib ohustada ELi ja Kanada vahelise ulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ratifitseerimist; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et edasine viivitamine Tšehhi kodanike ebavõrdse olukorra lõpetamisega võib ohustada ELi ja Kanada vahelise ulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ratifitseerimist;

| C. | arvestades, et Tšehhi Vabariik ei saa iseseisvalt kehtestada viisanõuet Kanada kodanike suhtes; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Tšehhi Vabariik ei saa iseseisvalt kehtestada viisanõuet Kanada kodanike suhtes;

| D. | arvestades, et komisjon ja nõukogu ei tegutse selles küsimuses piisavalt jõuliselt, |
| --- | --- |

D.

arvestades, et komisjon ja nõukogu ei tegutse selles küsimuses piisavalt jõuliselt,

| 1. | kutsub komisjoni ja nõukogu üles avaldama Kanadale suuremat poliitilist survet, et ta määraks kindlaks võimalikult varajase kuupäeva, mil kaotatakse viisanõue Tšehhi kodanike suhtes ning lõpetatakse viisa vastastikkuse põhimõtte rikkumine Bulgaaria ja Rumeenia kodanike suhtes; |
| --- | --- |

1.

kutsub komisjoni ja nõukogu üles avaldama Kanadale suuremat poliitilist survet, et ta määraks kindlaks võimalikult varajase kuupäeva, mil kaotatakse viisanõue Tšehhi kodanike suhtes ning lõpetatakse viisa vastastikkuse põhimõtte rikkumine Bulgaaria ja Rumeenia kodanike suhtes;

| 2. | rõhutab, et kui vastastikkuse põhimõtte rikkumist peatselt ei lõpetata, järgnevad ELi poolt tõenäoliselt samaväärsed vastumeetmed; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et kui vastastikkuse põhimõtte rikkumist peatselt ei lõpetata, järgnevad ELi poolt tõenäoliselt samaväärsed vastumeetmed;

| 3. | kutsub komisjoni üles kehtestama kahepoolsete viisakokkulepete asemel uut korda, mis tagab kõikidele liikmesriikidele täieliku vastastikuse viisavabaduse ning ühtlasi ka selle, et kui ELi mittekuuluv riik vastastikkuse põhimõtet rikub, taaskehtestavad kõik liikmesriigid kohe viisanõude selle riigi kodanike suhtes; |
| --- | --- |

3.

kutsub komisjoni üles kehtestama kahepoolsete viisakokkulepete asemel uut korda, mis tagab kõikidele liikmesriikidele täieliku vastastikuse viisavabaduse ning ühtlasi ka selle, et kui ELi mittekuuluv riik vastastikkuse põhimõtet rikub, taaskehtestavad kõik liikmesriigid kohe viisanõude selle riigi kodanike suhtes;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev deklaratsioon koos allakirjutanute nimedega (1) komisjonile, nõukogule ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev deklaratsioon koos allakirjutanute nimedega (1) komisjonile, nõukogule ja liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  Allakirjutanute nimekiri on avaldatud 8. märtsi 2011. aasta protokolli lisas 2 (P7_PV(2011)03-08(ANN2)).

---

Kolmapäev, 9. märts 2011

| 7.7.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 199/90 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 199/90

---

Kolmapäev, 9. märts 20112012. aasta eelarvemenetluse suunised – jaod I, II ning IV kuni X

P7_TA(2011)0088

Euroopa Parlamendi 9. märtsi 2011. aasta resolutsioon 2012. aasta eelarvemenetluse suuniste kohta, I jagu – Euroopa Parlament, II jagu – Nõukogu, IV jagu – Euroopa Kohus, V jagu – Kontrollikoda, VI jagu – Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, VII jagu – Regioonide Komitee, VIII jagu – Euroopa Ombudsman, IX jagu – Euroopa Andmekaitseinspektor, X jagu – Euroopa välisteenistus (2011/2017(BUD))

2012/C 199 E/11

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314;

| — | võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1);

| — | võttes arvesse nõukogu 7. juuni 2007. aasta otsust 2007/436/EÜ, Euratom Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 7. juuni 2007. aasta otsust 2007/436/EÜ, Euratom Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta (2);

| — | võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (3);

| — | võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja aastaaruannet eelarveaasta 2009 eelarve täitmise kohta koos institutsioonide vastustega (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja aastaaruannet eelarveaasta 2009 eelarve täitmise kohta koos institutsioonide vastustega (4);

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 23 lõiget 7 ja artiklit 79; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 23 lõiget 7 ja artiklit 79;

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0049/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0049/2011),

| A. | arvestades, et ELi praegune finants-, majanduslik ja sotsiaalne olukord nõuab institutsioonidelt vastavat kvaliteeti ja tõhusust ning kohustab institutsioone kokkuhoiu saavutamiseks võtma kasutusele ranged haldusmenetlused; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ELi praegune finants-, majanduslik ja sotsiaalne olukord nõuab institutsioonidelt vastavat kvaliteeti ja tõhusust ning kohustab institutsioone kokkuhoiu saavutamiseks võtma kasutusele ranged haldusmenetlused;

| B. | arvestades, et institutsioonidele tuleks anda piisavad vahendid, kuigi praeguses majandusolukorras tuleks neid vahendeid hallata rangelt ja tõhusalt; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et institutsioonidele tuleks anda piisavad vahendid, kuigi praeguses majandusolukorras tuleks neid vahendeid hallata rangelt ja tõhusalt;

| C. | arvestades, et iga-aastase menetluse praeguses etapis ootab Euroopa Parlament 2012. aasta eelarve kohta teiste institutsioonide eelarvestust ja oma juhatuse ettepanekuid; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et iga-aastase menetluse praeguses etapis ootab Euroopa Parlament 2012. aasta eelarve kohta teiste institutsioonide eelarvestust ja oma juhatuse ettepanekuid;

| D. | arvestades, et eriti soovitatav on jätkata eelarvekomisjoni ja juhatuse vahelist tõhustatud koostööd neljandat aastat järjest, ja teha seda kogu 2012. aasta eelarvemenetluse vältel; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et eriti soovitatav on jätkata eelarvekomisjoni ja juhatuse vahelist tõhustatud koostööd neljandat aastat järjest, ja teha seda kogu 2012. aasta eelarvemenetluse vältel;

| E. | arvestades, et kodukorra artikli 23 kohaselt on juhatuse ülesandeks võtta vastu otsuseid parlamendi sisemist korraldust puudutavates rahalistes, organisatsioonilistes ja haldusküsimustes ning eelarvekomisjoni ülesandeks on koostada iga-aastase menetluse raames parlamendi eelarvestuse projekt; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kodukorra artikli 23 kohaselt on juhatuse ülesandeks võtta vastu otsuseid parlamendi sisemist korraldust puudutavates rahalistes, organisatsioonilistes ja haldusküsimustes ning eelarvekomisjoni ülesandeks on koostada iga-aastase menetluse raames parlamendi eelarvestuse projekt;

| F. | arvestades, et Lissaboni lepingu jõustumise mõju rubriigile 5 peaks stabiliseeruma 2012. aastal, kuigi näiteks Euroopa välisteenistuse mõju suurust on praegu veel raske hinnata; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Lissaboni lepingu jõustumise mõju rubriigile 5 peaks stabiliseeruma 2012. aastal, kuigi näiteks Euroopa välisteenistuse mõju suurust on praegu veel raske hinnata;

| G. | arvestades, et kuna Horvaatia ühinemine ELiga on kavandatud 2013. aastale, siis mõjutab laienemine 2012. aasta eelarvet, eriti uute liikmesriikide jaoks ette nähtud rahaliste vahendite ja töötajate töölevõtmisega seoses; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kuna Horvaatia ühinemine ELiga on kavandatud 2013. aastale, siis mõjutab laienemine 2012. aasta eelarvet, eriti uute liikmesriikide jaoks ette nähtud rahaliste vahendite ja töötajate töölevõtmisega seoses;

| H. | arvestades, et eelarvepädevad institutsioonid on varasematel aastatel leppinud kokku halduskulude mõõdukas kasutamises, mis on jätnud rubriigi 5 ülemmäära alla märkimisväärsed varud; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et eelarvepädevad institutsioonid on varasematel aastatel leppinud kokku halduskulude mõõdukas kasutamises, mis on jätnud rubriigi 5 ülemmäära alla märkimisväärsed varud;

| I. | arvestades, et mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 5 ülemmäär ELi 2012. aasta eelarves on 8 754 miljonit eurot (suurenemine 2011. aastaga võrreldes 340 miljoni euro ehk 4 % võrra, mis sisaldab 2 % inflatsiooni); |
| --- | --- |

I.

arvestades, et mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 5 ülemmäär ELi 2012. aasta eelarves on 8 754 miljonit eurot (suurenemine 2011. aastaga võrreldes 340 miljoni euro ehk 4 % võrra, mis sisaldab 2 % inflatsiooni);

| J. | arvestades, et Euroopa Parlament on kaasseadusandjana otsustanud leida mõistliku tasakaalu oma inimressursside ja Lissaboni lepingu jõustumise järel saadud uute volituste vahel (19,67 % rubriigi 5 kogusummast 2009. aastal, 19,99 % 2010. aastal ja 20,03 % 2011. aastal); |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Euroopa Parlament on kaasseadusandjana otsustanud leida mõistliku tasakaalu oma inimressursside ja Lissaboni lepingu jõustumise järel saadud uute volituste vahel (19,67 % rubriigi 5 kogusummast 2009. aastal, 19,99 % 2010. aastal ja 20,03 % 2011. aastal);

| K. | arvestades, et oluline on liikumisi rubriigi 5 kulutustes jälgida kogu 2011. aasta vältel, et tulevaste eelarvete jaoks oleks võimalik koostada asjakohane prognoos; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et oluline on liikumisi rubriigi 5 kulutustes jälgida kogu 2011. aasta vältel, et tulevaste eelarvete jaoks oleks võimalik koostada asjakohane prognoos;

| L. | arvestades, et juhatus võttis 24. märtsi 2010. aasta otsusega vastu Euroopa Parlamendi keskmise tähtajaga kinnisvarastrateegia, milles sätestatakse mõned parlamendi tulevase kinnisvarapoliitika põhiparameetrid; arvestades, et selle strateegia osana on Euroopa Parlament otsustanud jätkuvalt eelistada hoonete ostmist (kui see on mõistlik), keskendudes geograafilisele koondumisele oma töökohtades; arvestades, et varane maksmine finantseerimiskulude vähendamise eesmärgil jääb ka tulevikus üheks peamiseks prioriteediks, |
| --- | --- |

L.

arvestades, et juhatus võttis 24. märtsi 2010. aasta otsusega vastu Euroopa Parlamendi keskmise tähtajaga kinnisvarastrateegia, milles sätestatakse mõned parlamendi tulevase kinnisvarapoliitika põhiparameetrid; arvestades, et selle strateegia osana on Euroopa Parlament otsustanud jätkuvalt eelistada hoonete ostmist (kui see on mõistlik), keskendudes geograafilisele koondumisele oma töökohtades; arvestades, et varane maksmine finantseerimiskulude vähendamise eesmärgil jääb ka tulevikus üheks peamiseks prioriteediks,

Üldine raamistik ja 2012. aasta eelarve prioriteedid

| 1. | rõhutab rasket olukorda seoses rubriigi 5 kulutuste ülemmääraga 2012. aastal ning on igati teadlik sellest, et institutsioonidel võivad tekkida probleemid kõigi rahastamisvajaduste täitmise ja samal ajal eelarvedistsipliini ja enesepiiramise säilitamisega, et mitmeaastasest finantsraamistikust kinni pidada; |
| --- | --- |

1.

rõhutab rasket olukorda seoses rubriigi 5 kulutuste ülemmääraga 2012. aastal ning on igati teadlik sellest, et institutsioonidel võivad tekkida probleemid kõigi rahastamisvajaduste täitmise ja samal ajal eelarvedistsipliini ja enesepiiramise säilitamisega, et mitmeaastasest finantsraamistikust kinni pidada;

| 2. | seab prioriteediks kõrgetasemelise õigusloome, et tagada asjakohane reageerimine praegustele poliitilistele probleemidele, mis nõuab Lissaboni lepingu jõustumisest tuleneva uue institutsioonilise raamistikuga toimetulekuks vajalike ressursside ühendamist; on seisukohal, et Euroopa Parlamendi ja teiste institutsioonide 2012. aasta eelarve peaks olema konsolideerimise eelarve juba näiteks seetõttu, et seda võidakse kasutada järgmise mitmeaastase finantsraamistiku alusena; |
| --- | --- |

2.

seab prioriteediks kõrgetasemelise õigusloome, et tagada asjakohane reageerimine praegustele poliitilistele probleemidele, mis nõuab Lissaboni lepingu jõustumisest tuleneva uue institutsioonilise raamistikuga toimetulekuks vajalike ressursside ühendamist; on seisukohal, et Euroopa Parlamendi ja teiste institutsioonide 2012. aasta eelarve peaks olema konsolideerimise eelarve juba näiteks seetõttu, et seda võidakse kasutada järgmise mitmeaastase finantsraamistiku alusena;

| 3. | juhib tähelepanu sellele, et see konsolideerimispüüe ei tohiks olla takistuseks investeeringute tegemiseks (näiteks tehnoloogiasse), mis tooks kaasa säästu pika aja jooksul tulevikus; |
| --- | --- |

3.

juhib tähelepanu sellele, et see konsolideerimispüüe ei tohiks olla takistuseks investeeringute tegemiseks (näiteks tehnoloogiasse), mis tooks kaasa säästu pika aja jooksul tulevikus;

| 4. | peab teiseks prioriteediks hea halduse põhimõtteid (finantsmääruse artikkel 27), nimelt säästlikkust, tõhusust ja mõjusust; on seisukohal, et need põhimõtted peaksid vastutustundlikkuse näitamiseks selgelt kajastuma parlamendi ja teiste institutsioonide eelarvetes ning nende organisatsioonikultuuris; on ühtlasi veendunud, et erinevate poliitiliste kavade elluviimisel tuleb arvesse võtta saavutatud tulemusi ja et muutuvkulude suhtes tuleks võimaluse korral ja juhul, kui nende suurusjärk seda nõuab, viia läbi korrapäraseid kulude-tulude hindamisi; |
| --- | --- |

4.

peab teiseks prioriteediks hea halduse põhimõtteid (finantsmääruse artikkel 27), nimelt säästlikkust, tõhusust ja mõjusust; on seisukohal, et need põhimõtted peaksid vastutustundlikkuse näitamiseks selgelt kajastuma parlamendi ja teiste institutsioonide eelarvetes ning nende organisatsioonikultuuris; on ühtlasi veendunud, et erinevate poliitiliste kavade elluviimisel tuleb arvesse võtta saavutatud tulemusi ja et muutuvkulude suhtes tuleks võimaluse korral ja juhul, kui nende suurusjärk seda nõuab, viia läbi korrapäraseid kulude-tulude hindamisi;

| 5. | on seisukohal, et nende põhimõtete rakendamise tulemusena peaksid institutsioonid esitama kulude kärpimise kavad; on sellega seoses arvamusel, et kaaluda tuleks tsentraliseerimise eeliseid mastaabisäästu pakkumise näol (nt tsentraliseeritud hanked, institutsioonide ühised talitused) ning samuti seda, milliseid tegevusi tuleks jätkuvalt või tulevikus detsentraliseerida; |
| --- | --- |

5.

on seisukohal, et nende põhimõtete rakendamise tulemusena peaksid institutsioonid esitama kulude kärpimise kavad; on sellega seoses arvamusel, et kaaluda tuleks tsentraliseerimise eeliseid mastaabisäästu pakkumise näol (nt tsentraliseeritud hanked, institutsioonide ühised talitused) ning samuti seda, milliseid tegevusi tuleks jätkuvalt või tulevikus detsentraliseerida;

| 6. | on veendunud, et hea halduse põhimõtete rakendamise tulemuseks peavad olema õigsus, lihtsus, selgus ja läbipaistvus; nõuab sellega seoses, et iga institutsiooni kohta esitataks organisatsiooni skeem ja näidataks ära iga selles nimetatud üksusega seotud kulud; nõuab lisaks iga kulu täpset selgitamist ja põhjendamist, tehes selget vahet püsi- ja muutuvkulude vahel, et täita nullpõhise eelarve põhimõtteid; |
| --- | --- |

6.

on veendunud, et hea halduse põhimõtete rakendamise tulemuseks peavad olema õigsus, lihtsus, selgus ja läbipaistvus; nõuab sellega seoses, et iga institutsiooni kohta esitataks organisatsiooni skeem ja näidataks ära iga selles nimetatud üksusega seotud kulud; nõuab lisaks iga kulu täpset selgitamist ja põhjendamist, tehes selget vahet püsi- ja muutuvkulude vahel, et täita nullpõhise eelarve põhimõtteid;

| 7. | on seisukohal, et hiljemalt alates järgmise mitmeaastase finantsraamistiku algusest tuleks Euroopa Parlamendi ja teiste institutsioonide eelarved koostada kogu finantsraamistiku kehtivusaega hõlmava mitmeaastase planeerimise tulemusena; |
| --- | --- |

7.

on seisukohal, et hiljemalt alates järgmise mitmeaastase finantsraamistiku algusest tuleks Euroopa Parlamendi ja teiste institutsioonide eelarved koostada kogu finantsraamistiku kehtivusaega hõlmava mitmeaastase planeerimise tulemusena;

| 8. | juhib tähelepanu sellele, et ELi võimalikku laienemist silmas pidades tuleks institutsioonidevahelisel tasandil teha vajalikud ettevalmistused Horvaatiast pärit töötajate vastuvõtmiseks; |
| --- | --- |

8.

juhib tähelepanu sellele, et ELi võimalikku laienemist silmas pidades tuleks institutsioonidevahelisel tasandil teha vajalikud ettevalmistused Horvaatiast pärit töötajate vastuvõtmiseks;

| 9. | on seisukohal, et Euroopa Parlament ja teised institutsioonid peaksid esitama kaks korda aastas aruande oma eelarve täitmise kohta, esitades üksikasjaliku teabe iga eelarverea assigneeringute kasutamise kohta; |
| --- | --- |

9.

on seisukohal, et Euroopa Parlament ja teised institutsioonid peaksid esitama kaks korda aastas aruande oma eelarve täitmise kohta, esitades üksikasjaliku teabe iga eelarverea assigneeringute kasutamise kohta;

| 10. | on seisukohal, et keskkonnapoliitika ja EMAS (5) peaksid olema osa Euroopa Parlamendi ja teiste institutsioonide kultuurist ja selleks tuleks esitada ettepanekud meetmete võtmiseks paberi-, energia- ja veetarbimise ning heitkoguste vähendamiseks; |
| --- | --- |

10.

on seisukohal, et keskkonnapoliitika ja EMAS (5) peaksid olema osa Euroopa Parlamendi ja teiste institutsioonide kultuurist ja selleks tuleks esitada ettepanekud meetmete võtmiseks paberi-, energia- ja veetarbimise ning heitkoguste vähendamiseks;

| 11. | kordab, et kui see on võimalik ja asjakohane, tuleb teha institutsioonidevahelist koostööd, et vahetada parimaid tavasid, mis soodustavad tõhusust ja võimaldavad saavutada kokkuhoidu; on seisukohal, et institutsioonidevahelist koostööd tuleks parandada kirjaliku ja suulise tõlke, töölevõtmise (EPSO) ja EMASiga seoses ning seda tuleks laiendada muudesse valdkondadesse; nõuab, et kirjaliku tõlke jaoks vabakutseliste tõlkijate kasutamine ja tõlkekeskuse roll vaadataks põhjalikult läbi; |
| --- | --- |

11.

kordab, et kui see on võimalik ja asjakohane, tuleb teha institutsioonidevahelist koostööd, et vahetada parimaid tavasid, mis soodustavad tõhusust ja võimaldavad saavutada kokkuhoidu; on seisukohal, et institutsioonidevahelist koostööd tuleks parandada kirjaliku ja suulise tõlke, töölevõtmise (EPSO) ja EMASiga seoses ning seda tuleks laiendada muudesse valdkondadesse; nõuab, et kirjaliku tõlke jaoks vabakutseliste tõlkijate kasutamine ja tõlkekeskuse roll vaadataks põhjalikult läbi;

| 12. | tuletab meelde vajadust täielikult integreeritud teadmushaldussüsteemi järele; väljendab heameelt administratsiooni poolt teadmushaldussüsteemi kohta esitatud teabe üle; nõuab eduaruannet parlamendiliikmetele kättesaadavate arvukate teabeallikate ja -süsteemide kohta; nõuab prototüübi kavandamiseks selge ajakava koostamist; rõhutab vajadust kiiresti rakendada klassifitseerimist ja indekseerimist käsitlevat poliitikat; nõuab teavet selle kohta, kuidas asjaomase süsteemi saaks muuta Euroopa kodanike jaoks kergesti ligipääsetavaks; |
| --- | --- |

12.

tuletab meelde vajadust täielikult integreeritud teadmushaldussüsteemi järele; väljendab heameelt administratsiooni poolt teadmushaldussüsteemi kohta esitatud teabe üle; nõuab eduaruannet parlamendiliikmetele kättesaadavate arvukate teabeallikate ja -süsteemide kohta; nõuab prototüübi kavandamiseks selge ajakava koostamist; rõhutab vajadust kiiresti rakendada klassifitseerimist ja indekseerimist käsitlevat poliitikat; nõuab teavet selle kohta, kuidas asjaomase süsteemi saaks muuta Euroopa kodanike jaoks kergesti ligipääsetavaks;

| 13. | rõhutab, et Euroopa Parlamendi ja teiste institutsioonide jaoks on oluline ambitsioonika ja ulatusliku digitaalse strateegia vastuvõtmine Web 2.0 vahendite ja eelkõige sotsiaalsete võrgustike osas, et tugevdada sidet ELi ja tema kodanike vahel; on lisaks seisukohal, et Euroopa Parlament ja teised institutsioonid peaksid välja töötama elektroonilise halduse strateegia; nõuab kaugtöö kasutamist juhul, kui see on asjakohane; kutsub juhatust üles kaaluma pilvandmetöötlussüsteemi rakendamist, mis võimaldaks vähendada arvutisüsteemi toimimisega seotud kulusid, parandada selle tulemusi ja tagada Euroopa Parlamendi töös suurem liikuvus; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et Euroopa Parlamendi ja teiste institutsioonide jaoks on oluline ambitsioonika ja ulatusliku digitaalse strateegia vastuvõtmine Web 2.0 vahendite ja eelkõige sotsiaalsete võrgustike osas, et tugevdada sidet ELi ja tema kodanike vahel; on lisaks seisukohal, et Euroopa Parlament ja teised institutsioonid peaksid välja töötama elektroonilise halduse strateegia; nõuab kaugtöö kasutamist juhul, kui see on asjakohane; kutsub juhatust üles kaaluma pilvandmetöötlussüsteemi rakendamist, mis võimaldaks vähendada arvutisüsteemi toimimisega seotud kulusid, parandada selle tulemusi ja tagada Euroopa Parlamendi töös suurem liikuvus;

| 14. | rõhutab, et finantskalkulatsioonid ja sarnast tüüpi kuluanalüüsid on parlamendis otsuste langetamisel ülitähtsad; nõuab, et neid kasutataks süstemaatiliselt ja et neis oleksid näidatud iga konkreetse meetmega otseselt seotud korduvad ja ühekordsed kulud (s.o püsi- ja muutuvkulud); |
| --- | --- |

14.

rõhutab, et finantskalkulatsioonid ja sarnast tüüpi kuluanalüüsid on parlamendis otsuste langetamisel ülitähtsad; nõuab, et neid kasutataks süstemaatiliselt ja et neis oleksid näidatud iga konkreetse meetmega otseselt seotud korduvad ja ühekordsed kulud (s.o püsi- ja muutuvkulud);

| 15. | kutsub üles kasutama liikuvuse suurendamiseks töötajate ümberpaigutamist ja ümberõpet; soovitab uusi töötajaid tööle võtta üksnes juhul, kui sisemised ümberpaigutused ja koolitusmeetmed töötajate leidmiseks ei ole tulemusi andnud ja kui teenuste sisseostmist ei saa kasutada; |
| --- | --- |

15.

kutsub üles kasutama liikuvuse suurendamiseks töötajate ümberpaigutamist ja ümberõpet; soovitab uusi töötajaid tööle võtta üksnes juhul, kui sisemised ümberpaigutused ja koolitusmeetmed töötajate leidmiseks ei ole tulemusi andnud ja kui teenuste sisseostmist ei saa kasutada;

| 16. | on seisukohal, et kõigi institutsioonide vahel, keda Horvaatia ühinemine mõjutab, tuleks kokku leppida ühine ja kooskõlastatud eelarve täitmise strateegia; palub koostada kalkulatsioon selle mõju kohta rubriigile 5; |
| --- | --- |

16.

on seisukohal, et kõigi institutsioonide vahel, keda Horvaatia ühinemine mõjutab, tuleks kokku leppida ühine ja kooskõlastatud eelarve täitmise strateegia; palub koostada kalkulatsioon selle mõju kohta rubriigile 5;

| 17. | on veendunud, et kõik institutsioonid peaksid rakendama aktiivset mittediskrimineerimise poliitikat ja kohandama oma hooneid ja oma personalipoliitikat, et tagada puuetega inimeste jaoks lihtsam juurdepääs; |
| --- | --- |

17.

on veendunud, et kõik institutsioonid peaksid rakendama aktiivset mittediskrimineerimise poliitikat ja kohandama oma hooneid ja oma personalipoliitikat, et tagada puuetega inimeste jaoks lihtsam juurdepääs;

| 18. | rõhutab, et arvestades majanduskriisi ja avaliku sektori suurt võlakoormust ja eelarvepiiranguid ning liikmesriikide püüdlusi oma eelarvet konsolideerida, peab parlament koos teiste institutsioonidega näitama, et ta suhtub eelarvesse vastutustundlikult ja konservatiivselt; |
| --- | --- |

18.

rõhutab, et arvestades majanduskriisi ja avaliku sektori suurt võlakoormust ja eelarvepiiranguid ning liikmesriikide püüdlusi oma eelarvet konsolideerida, peab parlament koos teiste institutsioonidega näitama, et ta suhtub eelarvesse vastutustundlikult ja konservatiivselt;

Euroopa Parlament

| 19. | on seisukohal, et Euroopa Parlamendi eesmärk peaks olema kõrgetasemeline õigusloome ja selleks peaks saama kasutada kõiki vajalikke vahendeid, kuid samas tuleb kinni pidada eelarvepiirangutest; |
| --- | --- |

19.

on seisukohal, et Euroopa Parlamendi eesmärk peaks olema kõrgetasemeline õigusloome ja selleks peaks saama kasutada kõiki vajalikke vahendeid, kuid samas tuleb kinni pidada eelarvepiirangutest;

| 20. | on seisukohal, et parlament peab näitama, et ta suhtub eelarvesse vastutustundlikult ja konservatiivselt, ning jääma inflatsioonimäära piiresse; institutsioonidevahelise tava kohaselt tuleb laienemisega seotud vajadused eelarvesse kanda kas kirjaliku muutmisettepaneku või paranduseelarve abil; Lissaboni lepingu alusel lisanduva 18 uue parlamendiliikme rahalised vajadused kantakse eelarvesse samuti kirjaliku muutmisettepaneku või paranduseelarve abil; |
| --- | --- |

20.

on seisukohal, et parlament peab näitama, et ta suhtub eelarvesse vastutustundlikult ja konservatiivselt, ning jääma inflatsioonimäära piiresse; institutsioonidevahelise tava kohaselt tuleb laienemisega seotud vajadused eelarvesse kanda kas kirjaliku muutmisettepaneku või paranduseelarve abil; Lissaboni lepingu alusel lisanduva 18 uue parlamendiliikme rahalised vajadused kantakse eelarvesse samuti kirjaliku muutmisettepaneku või paranduseelarve abil;

| 21. | on seisukohal, et Euroopa Parlamendi administratsioonile Lissaboni lepingust tulenevate uute ülesannetega toimetulekuks eraldatud täiendavate inimressursside osas tuleks nüüd jõuda konsolideerimisfaasi; rõhutab, et organisatsiooni struktuurid peavad olemasolevate spetsialiseerunud üksuste vastavate ekspertteadmiste abil koostoimet looma; |
| --- | --- |

21.

on seisukohal, et Euroopa Parlamendi administratsioonile Lissaboni lepingust tulenevate uute ülesannetega toimetulekuks eraldatud täiendavate inimressursside osas tuleks nüüd jõuda konsolideerimisfaasi; rõhutab, et organisatsiooni struktuurid peavad olemasolevate spetsialiseerunud üksuste vastavate ekspertteadmiste abil koostoimet looma;

| 22. | juhib tähelepanu sellele, et Euroopa Parlamendi 2011. aasta eelarve on kokku 1 685 miljonit eurot, mis moodustab 20,03 % rubriigist 5; |
| --- | --- |

22.

juhib tähelepanu sellele, et Euroopa Parlamendi 2011. aasta eelarve on kokku 1 685 miljonit eurot, mis moodustab 20,03 % rubriigist 5;

| 23. | eeldab, et juhatus esitab eelarvestuses realistlikud taotlused; institutsiooni tõhusa ja nõuetekohase toimimise tagamiseks on valmis vaatama juhatuse ettepanekud läbi puhtalt vajadustest ja konservatiivsusest lähtuvalt; rõhutab, et septembris eelarvekomisjonile esitatud juhatuse kirjaliku muutmisettepaneku eesmärk on võtta arvesse vajadusi, mida eelarvestuse koostamisel ei osatud ette näha, ning rõhutab, et seda ei tuleks võtta kui võimalust muuta varem kokku lepitud eelarvestust; institutsioonidevahelise tava kohaselt kantakse laienemisega seotud vajadused eelarvesse kas kirjaliku muutmisettepaneku või paranduseelarve abil; Lissaboni lepingu alusel lisanduva 18 uue parlamendiliikme rahalised vajadused kantakse eelarvesse samuti kirjaliku muutmisettepaneku või paranduseelarve abil; |
| --- | --- |

23.

eeldab, et juhatus esitab eelarvestuses realistlikud taotlused; institutsiooni tõhusa ja nõuetekohase toimimise tagamiseks on valmis vaatama juhatuse ettepanekud läbi puhtalt vajadustest ja konservatiivsusest lähtuvalt; rõhutab, et septembris eelarvekomisjonile esitatud juhatuse kirjaliku muutmisettepaneku eesmärk on võtta arvesse vajadusi, mida eelarvestuse koostamisel ei osatud ette näha, ning rõhutab, et seda ei tuleks võtta kui võimalust muuta varem kokku lepitud eelarvestust; institutsioonidevahelise tava kohaselt kantakse laienemisega seotud vajadused eelarvesse kas kirjaliku muutmisettepaneku või paranduseelarve abil; Lissaboni lepingu alusel lisanduva 18 uue parlamendiliikme rahalised vajadused kantakse eelarvesse samuti kirjaliku muutmisettepaneku või paranduseelarve abil;

| 24. | soovib üksikasjalikku ja selget ülevaadet nendest eelarveridadest, mille assigneeringuid 2010. aastal ära ei kasutatud, ja ootab alatäitmise põhjuste analüüsi; soovib samuti saada ülevaadet kõikidest ülekantud summadest ja nende kasutamisest 2010. aastal, samuti ajakohastatud teavet lõplike sihtotstarbeliste tulude kohta võrreldes eelarvesse kantud summadega; |
| --- | --- |

24.

soovib üksikasjalikku ja selget ülevaadet nendest eelarveridadest, mille assigneeringuid 2010. aastal ära ei kasutatud, ja ootab alatäitmise põhjuste analüüsi; soovib samuti saada ülevaadet kõikidest ülekantud summadest ja nende kasutamisest 2010. aastal, samuti ajakohastatud teavet lõplike sihtotstarbeliste tulude kohta võrreldes eelarvesse kantud summadega;

| 25. | on seisukohal, et parlamendiliikmetele tuleb pakkuda kvaliteetseid teenuseid, et nad saaksid oma ülesandeid täita võrdsetel alustel; rõhutab seetõttu, et kõigile parlamendiliikmetele - sõltumata rahvusest ja keelest - tuleb anda võimalus täita oma kohust ja osaleda poliitilises tegevuses soovi korral oma emakeeles; ei aktsepteeri näiteks parlamendikomisjonide koosolekutel suulise tõlke puudumist; on veendunud, et usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtet tuleb kohaldada ka suulisele ja kirjalikule tõlkele; |
| --- | --- |

25.

on seisukohal, et parlamendiliikmetele tuleb pakkuda kvaliteetseid teenuseid, et nad saaksid oma ülesandeid täita võrdsetel alustel; rõhutab seetõttu, et kõigile parlamendiliikmetele - sõltumata rahvusest ja keelest - tuleb anda võimalus täita oma kohust ja osaleda poliitilises tegevuses soovi korral oma emakeeles; ei aktsepteeri näiteks parlamendikomisjonide koosolekutel suulise tõlke puudumist; on veendunud, et usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtet tuleb kohaldada ka suulisele ja kirjalikule tõlkele;

| 26. | on samuti seisukohal, et tuleb võtta kõikvõimalikke meetmeid, et suurendada suulise tõlke paindlikkust, mis on oluline samm hea töökorralduse tagamiseks, ja märgib, et paljudel juhtudel saaks probleeme ja raha raiskamist vältida, kui keeli oleks võimalus vahetada lühikese etteteatamisajaga, tulenevalt tegelikust ja mitte kavandatud koosolekutel osalemisest; |
| --- | --- |

26.

on samuti seisukohal, et tuleb võtta kõikvõimalikke meetmeid, et suurendada suulise tõlke paindlikkust, mis on oluline samm hea töökorralduse tagamiseks, ja märgib, et paljudel juhtudel saaks probleeme ja raha raiskamist vältida, kui keeli oleks võimalus vahetada lühikese etteteatamisajaga, tulenevalt tegelikust ja mitte kavandatud koosolekutel osalemisest;

| 27. | nõuab, et põhjalikult tuleks läbi vaadata, kas oleks võimalik tulemuslikumalt sobitada Euroopa kodanike õigust vabale juurdepääsule, et kohtuda oma esindajatega Euroopa Parlamendis, tungiva vajadusega tagada institutsioonides töötavate inimeste turvalisus; palub peasekretäril esitada selle kohta 30. juuniks 2011 aruanne; |
| --- | --- |

27.

nõuab, et põhjalikult tuleks läbi vaadata, kas oleks võimalik tulemuslikumalt sobitada Euroopa kodanike õigust vabale juurdepääsule, et kohtuda oma esindajatega Euroopa Parlamendis, tungiva vajadusega tagada institutsioonides töötavate inimeste turvalisus; palub peasekretäril esitada selle kohta 30. juuniks 2011 aruanne;

| 28. | on seisukohal, et nagu juba otsustatud, tuleb rakendada täielikult toimivat wifi-teenust, et oleks võimalik saavutada paberikasutuse vähendamisega seotud eesmärki; on seisukohal, et edendada tuleks videokonverentsi kasutamist koosolekute pidamiseks ja uute, keskkonnasõbralike tehnoloogiate kasutamist; nõuab selliste meetmete kohta tasuvusanalüüsi tegemist; |
| --- | --- |

28.

on seisukohal, et nagu juba otsustatud, tuleb rakendada täielikult toimivat wifi-teenust, et oleks võimalik saavutada paberikasutuse vähendamisega seotud eesmärki; on seisukohal, et edendada tuleks videokonverentsi kasutamist koosolekute pidamiseks ja uute, keskkonnasõbralike tehnoloogiate kasutamist; nõuab selliste meetmete kohta tasuvusanalüüsi tegemist;

| 29. | juhib tähelepanu sellele, et kinnisvarapoliitika osas püüab Euroopa Parlament olemasolevate ruumide jaotust ratsionaliseerida ning saavutada kulude kokkuhoidu ja mastaabisäästu; juhib tähelepanu sellele, et käimasolev KADi hoone laiendamine, mille maksumus on hinnanguliselt umbes 549,6 miljonit eurot (2016. aasta hindades), võimaldab parlamendi administratsiooni geograafiliselt koondada Luxembourgi ja et kõik ülejäänud praegu Luxembourgis renditavad hooned vabastatakse järk-järgult, mis võimaldab projekti lõpuleviimisel saavutada olulist kokkuhoidu; juhib tähelepanu asjaolule, et kõnealuse kinnisvaraprojekti rahastamine võib nõuda spetsiaalsete õiguslike struktuuride (eriotstarbelise rahastamisvahendi) loomist, kuna finantsmäärusega keelatakse otsene laenamine, ning et antud projekti otse eelarvest või otsese laenuga rahastades oleks võimalik saavutada kulude kokkuhoidu, mis näitab selgelt, et finantsmäärust on vaja kohandada, et tagada tulevaste kinnisvaraprojektide läbipaistvam ja otsesem elluviimine; |
| --- | --- |

29.

juhib tähelepanu sellele, et kinnisvarapoliitika osas püüab Euroopa Parlament olemasolevate ruumide jaotust ratsionaliseerida ning saavutada kulude kokkuhoidu ja mastaabisäästu; juhib tähelepanu sellele, et käimasolev KADi hoone laiendamine, mille maksumus on hinnanguliselt umbes 549,6 miljonit eurot (2016. aasta hindades), võimaldab parlamendi administratsiooni geograafiliselt koondada Luxembourgi ja et kõik ülejäänud praegu Luxembourgis renditavad hooned vabastatakse järk-järgult, mis võimaldab projekti lõpuleviimisel saavutada olulist kokkuhoidu; juhib tähelepanu asjaolule, et kõnealuse kinnisvaraprojekti rahastamine võib nõuda spetsiaalsete õiguslike struktuuride (eriotstarbelise rahastamisvahendi) loomist, kuna finantsmäärusega keelatakse otsene laenamine, ning et antud projekti otse eelarvest või otsese laenuga rahastades oleks võimalik saavutada kulude kokkuhoidu, mis näitab selgelt, et finantsmäärust on vaja kohandada, et tagada tulevaste kinnisvaraprojektide läbipaistvam ja otsesem elluviimine;

| 30. | tunneb heameelt otsuste üle, mille juhatus tegi 24. märtsil 2010; tuletab meelde, et nõudis keskpika ja pikaajalise kinnisvarastrateegia väljatöötamist; on seisukohal, et asjaomase strateegia eesmärk peaks olema leida parim lahendus, võttes arvesse hea halduse põhimõtteid ning vajadust hinnata eri võimalusi ja alternatiivseid rahastamisvõimalusi; juhib tähelepanu ülalnimetatud otsuses sisalduvale ettepanekule kasutada Belgia valitsuselt saadud sihtotstarbelist tulu parlamendiliikmete assistentidele mõeldud uute bürooruumide rahastamiseks; nõuab enne otsuste tegemist lisateavet selle sihtotstarbelise tulu sellisel otstabel kasutamise kohta ning üksikasjalikku teavet alternatiivsete võimaluste kohta; |
| --- | --- |

30.

tunneb heameelt otsuste üle, mille juhatus tegi 24. märtsil 2010; tuletab meelde, et nõudis keskpika ja pikaajalise kinnisvarastrateegia väljatöötamist; on seisukohal, et asjaomase strateegia eesmärk peaks olema leida parim lahendus, võttes arvesse hea halduse põhimõtteid ning vajadust hinnata eri võimalusi ja alternatiivseid rahastamisvõimalusi; juhib tähelepanu ülalnimetatud otsuses sisalduvale ettepanekule kasutada Belgia valitsuselt saadud sihtotstarbelist tulu parlamendiliikmete assistentidele mõeldud uute bürooruumide rahastamiseks; nõuab enne otsuste tegemist lisateavet selle sihtotstarbelise tulu sellisel otstabel kasutamise kohta ning üksikasjalikku teavet alternatiivsete võimaluste kohta;

| 31. | rõhutab vajadust Euroopa Ajaloo Maja käsitleva täiendava teabe järele; nõuab eelkõige üksikasjaliku äriplaani esitamist eelarvekomisjonile; kordab veel kord, et selle projekti kogumaksumuse ja sellest edaspidi Euroopa Parlamendile tuleneva finants- ja õigusliku mõju kohta vaja on täiendavat teavet, ning nõuab lisateavet alates 2009. aastast käimas oleva arhitektuurikonkursi kohta; rõhutab, et kõigi selle projektiga seotud otsuste kohta tuleb kohaldada tavapärast parlamentaarset menetlust; |
| --- | --- |

31.

rõhutab vajadust Euroopa Ajaloo Maja käsitleva täiendava teabe järele; nõuab eelkõige üksikasjaliku äriplaani esitamist eelarvekomisjonile; kordab veel kord, et selle projekti kogumaksumuse ja sellest edaspidi Euroopa Parlamendile tuleneva finants- ja õigusliku mõju kohta vaja on täiendavat teavet, ning nõuab lisateavet alates 2009. aastast käimas oleva arhitektuurikonkursi kohta; rõhutab, et kõigi selle projektiga seotud otsuste kohta tuleb kohaldada tavapärast parlamentaarset menetlust;

| 32. | on seisukohal, et nii nagu kõigi suurte organisatsioonide puhul, võib sõltumatu väline arvamus vahendite kasutamise ja töö korraldamise kohta olla mõnikord vajalik ja ainult kasulik, kui seda õieti kohaldada; rõhutab, et kuigi selline Euroopa poliitiline institutsioon nagu Euroopa Parlament on olemuselt ainulaadne, tuleks pikemas perspektiivis kaaluda selle organisatsiooni ja selle juhtimise välisanalüüsi tegemist; usub, et 2012. aastal võiks välja valida mõned konkreetsed sektorid ja neid kirjeldatud viisil analüüsida; |
| --- | --- |

32.

on seisukohal, et nii nagu kõigi suurte organisatsioonide puhul, võib sõltumatu väline arvamus vahendite kasutamise ja töö korraldamise kohta olla mõnikord vajalik ja ainult kasulik, kui seda õieti kohaldada; rõhutab, et kuigi selline Euroopa poliitiline institutsioon nagu Euroopa Parlament on olemuselt ainulaadne, tuleks pikemas perspektiivis kaaluda selle organisatsiooni ja selle juhtimise välisanalüüsi tegemist; usub, et 2012. aastal võiks välja valida mõned konkreetsed sektorid ja neid kirjeldatud viisil analüüsida;

| 33. | juhib tähelepanu sellele, et Euroopa Parlamendi teabe- ja kommunikatsioonipoliitika on oluline ja peaks jõudma kõigi Euroopa Liidu kodanikeni, samuti peaks see suurendama kodanike suutlikkust parlamendiga otse suhelda, ning palub seetõttu hinnata selle poliitikaga saavutatud tulemusi; |
| --- | --- |

33.

juhib tähelepanu sellele, et Euroopa Parlamendi teabe- ja kommunikatsioonipoliitika on oluline ja peaks jõudma kõigi Euroopa Liidu kodanikeni, samuti peaks see suurendama kodanike suutlikkust parlamendiga otse suhelda, ning palub seetõttu hinnata selle poliitikaga saavutatud tulemusi;

| 34. | toetab kõiki Euroopa Parlamendi finantsjuhtimise tarkvarasüsteemide ajakohastamiseks tehtavaid jõupingutusi; |
| --- | --- |

34.

toetab kõiki Euroopa Parlamendi finantsjuhtimise tarkvarasüsteemide ajakohastamiseks tehtavaid jõupingutusi;

| 35. | väljendab täielikku toetust kõigile jõupingutustele, et muuta personalipoliitika tulemuslikumaks ja professionaalsemaks, sealhulgas töötajate ümberpaigutamisele peadirektoraatide sees ja nende vahel; |
| --- | --- |

35.

väljendab täielikku toetust kõigile jõupingutustele, et muuta personalipoliitika tulemuslikumaks ja professionaalsemaks, sealhulgas töötajate ümberpaigutamisele peadirektoraatide sees ja nende vahel;

| 36. | on seisukohal, et mitmetes poliitikavaldkondades, millel on mõju eelarvele (näiteks EMAS, avalikud hanked ja meetmed, mida võetakse eelarve täitmisele heakskiidu andmisega kaasnevate soovituste täitmiseks), on oluline võtta järelmeetmeid; rõhutab, et parlamendi eelarve täitmise suhtes tuleb pidevalt võtta järelmeetmeid ja eelarve täitmist üldiselt analüüsida; |
| --- | --- |

36.

on seisukohal, et mitmetes poliitikavaldkondades, millel on mõju eelarvele (näiteks EMAS, avalikud hanked ja meetmed, mida võetakse eelarve täitmisele heakskiidu andmisega kaasnevate soovituste täitmiseks), on oluline võtta järelmeetmeid; rõhutab, et parlamendi eelarve täitmise suhtes tuleb pidevalt võtta järelmeetmeid ja eelarve täitmist üldiselt analüüsida;

| 37. | väljendab muret ettepaneku pärast luua Euroopa mõõtme puudumisest tuleneva kulu mõõtmiseks Euroopa lisandväärtuse hindamise üksus; küsib, kas selline asutus on vajalik; nõuab üksikasjalikumat teavet sellise asutuse loomise kohta; |
| --- | --- |

37.

väljendab muret ettepaneku pärast luua Euroopa mõõtme puudumisest tuleneva kulu mõõtmiseks Euroopa lisandväärtuse hindamise üksus; küsib, kas selline asutus on vajalik; nõuab üksikasjalikumat teavet sellise asutuse loomise kohta;

Muud institutsioonid

| 38. | nõuab, et teised institutsioonid esitaksid realistlikke ja kulupõhiseid eelarvetaotlusi, milles on täielikult arvestatud vajadust nappe ressursse optimaalselt hallata; tunneb heameelt selle üle, et ELi eelarvesse on loodud Euroopa välisteenistuse jaoks uus, X jagu, millele on eraldatud 464 miljonit eurot, ning on valmis uurima Euroopa välisteenistuse vajadusi nii kinnisvara kui ka töötajatega seoses ja on otsustanud tähelepanelikult jälgida selle mõju rubriigile 5, kuna Euroopa välisteenistuse loomine ei pidanud eelarvele mõju avaldama; ei ole valmis seadma ohtu olemasolevate institutsioonide vajadusi; |
| --- | --- |

38.

nõuab, et teised institutsioonid esitaksid realistlikke ja kulupõhiseid eelarvetaotlusi, milles on täielikult arvestatud vajadust nappe ressursse optimaalselt hallata; tunneb heameelt selle üle, et ELi eelarvesse on loodud Euroopa välisteenistuse jaoks uus, X jagu, millele on eraldatud 464 miljonit eurot, ning on valmis uurima Euroopa välisteenistuse vajadusi nii kinnisvara kui ka töötajatega seoses ja on otsustanud tähelepanelikult jälgida selle mõju rubriigile 5, kuna Euroopa välisteenistuse loomine ei pidanud eelarvele mõju avaldama; ei ole valmis seadma ohtu olemasolevate institutsioonide vajadusi;

| 39. | on seisukohal, et ELi eelarves uue, X jao loomine Euroopa välisteenistuse jaoks vastab vajadusele anda Euroopa Liidule selline institutsiooniline raamistik, mis suudab koos uute ühise välis- ja julgeolekupoliitika ning ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika sätetega toetada ELi ambitsioone välispoliitikas; |
| --- | --- |

39.

on seisukohal, et ELi eelarves uue, X jao loomine Euroopa välisteenistuse jaoks vastab vajadusele anda Euroopa Liidule selline institutsiooniline raamistik, mis suudab koos uute ühise välis- ja julgeolekupoliitika ning ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika sätetega toetada ELi ambitsioone välispoliitikas;

*

* *

| 40. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Kohtule, kontrollikojale, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele, Regioonide Komiteele, Euroopa Ombudsmanile, Euroopa Andmekaitseinspektorile ja Euroopa välisteenistusele. |
| --- | --- |

40.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Kohtule, kontrollikojale, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele, Regioonide Komiteele, Euroopa Ombudsmanile, Euroopa Andmekaitseinspektorile ja Euroopa välisteenistusele.

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

(2)  ELT L 163, 23.6.2007, lk 17.

(3)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

(4)  ELT C 303, 9.11.2010, lk 1.

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. märtsi 2001. aasta määrus (EÜ) nr 761/2001 organisatsioonide vabatahtliku osalemise võimaldamise kohta ühenduse keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemis (EMAS) (EÜT L 114, 24.4.2001, lk 1).

---

| 7.7.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 199/95 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 199/95

---

Kolmapäev, 9. märts 2011ELi strateegia Atlandi piirkonna kohta

P7_TA(2011)0089

Euroopa Parlamendi 9. märtsi 2011. aasta resolutsioon, mis käsitleb Euroopa strateegiat Atlandi piirkonna kohta

2012/C 199 E/12

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 225; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 225;

| — | võttes arvesse nõukogu 14. juuni 2010. aasta järeldusi, milles paluti komisjonil koostada 2011. aasta juuniks Euroopa strateegia Atlandi piirkonna kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 14. juuni 2010. aasta järeldusi, milles paluti komisjonil koostada 2011. aasta juuniks Euroopa strateegia Atlandi piirkonna kohta;

| — | võttes arvesse komisjoni algatatud avalikku arutelu, eesmärgiga avaldada teatis, mis käsitleb Euroopa strateegiat Atlandi piirkonna kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni algatatud avalikku arutelu, eesmärgiga avaldada teatis, mis käsitleb Euroopa strateegiat Atlandi piirkonna kohta;

| — | võttes arvesse ELi Läänemere piirkonna strateegiat ja ELi Doonau piirkonna strateegiat; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi Läänemere piirkonna strateegiat ja ELi Doonau piirkonna strateegiat;

| — | võttes arvesse viienda ühtekuuluvusaruande järeldusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse viienda ühtekuuluvusaruande järeldusi;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2,

| A. | arvestades, et Euroopa Liidu lepingu artiklis 3 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu XVIII jaotises seatakse Euroopa Liidu eesmärgiks territoriaalne ühtekuuluvus; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liidu lepingu artiklis 3 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu XVIII jaotises seatakse Euroopa Liidu eesmärgiks territoriaalne ühtekuuluvus;

| B. | arvestades, et Atlandi ookeani rannikul asub viis ELi liikmesriiki: Prantsusmaa, Iirimaa, Portugal, Hispaania ja Ühendkuningriik; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Atlandi ookeani rannikul asub viis ELi liikmesriiki: Prantsusmaa, Iirimaa, Portugal, Hispaania ja Ühendkuningriik;

| C. | arvestades, et Atlandi piirkonnal on järgmised eriomadused:






  — | see on dünaamiline merepiirkond (tänu meretranspordile, kalandusele, mereenergeetikale jms); |
| --- | --- | --- |

C.

arvestades, et Atlandi piirkonnal on järgmised eriomadused:

—

see on dünaamiline merepiirkond (tänu meretranspordile, kalandusele, mereenergeetikale jms);

| — | see on piirkond, mille tundlikku keskkonda tuleb kaitsta ja mida mõjutavad kliimamuutuse tagajärjed (rannikuerosioon, äärmuslikud ilmastikunähtused); |
| --- | --- |

—

see on piirkond, mille tundlikku keskkonda tuleb kaitsta ja mida mõjutavad kliimamuutuse tagajärjed (rannikuerosioon, äärmuslikud ilmastikunähtused);

| — | see on Euroopa Liidu ääreala, kus on probleeme juurdepääsetavuse ja transpordiühendusega ning kus on vähe suuri linnakeskusi; |
| --- | --- |

—

see on Euroopa Liidu ääreala, kus on probleeme juurdepääsetavuse ja transpordiühendusega ning kus on vähe suuri linnakeskusi;

| D. | arvestades, et need eriomadused tulenevad piiriülestest küsimustest, millele tuleb leida poliitiline lahendus Euroopa tasandil; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et need eriomadused tulenevad piiriülestest küsimustest, millele tuleb leida poliitiline lahendus Euroopa tasandil;

| E. | arvestades, et 2010. aasta juunis palus nõukogu komisjonil töötada välja Atlandi piirkonna strateegia 2011. aasta juuniks, ja arvestades, et komisjoni teatise avaldamine on kavandatud 2011. aastaks, |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 2010. aasta juunis palus nõukogu komisjonil töötada välja Atlandi piirkonna strateegia 2011. aasta juuniks, ja arvestades, et komisjoni teatise avaldamine on kavandatud 2011. aastaks,

| 1. | palub komisjonil kujundada võimalikult kiiresti välja merendus- ja territoriaalseid küsimusi käsitlev terviklik ELi strateegia Atlandi piirkonna kohta; |
| --- | --- |

1.

palub komisjonil kujundada võimalikult kiiresti välja merendus- ja territoriaalseid küsimusi käsitlev terviklik ELi strateegia Atlandi piirkonna kohta;

| 2. | on seisukohal, et strateegia tuleks kujundada kooskõlas ühtekuuluvuspoliitika territoriaalse koostöö eesmärgiga (3. eesmärk) ning strateegia aluseks peaks olema terviklik, valdkondadeülene ja territoriaalne lähenemisviis, mis aitaks poliitilisi meetmeid konkreetse territooriumi eri juhtimistasandite vahel paremini kooskõlastada, kusjuures peatähelepanu tuleks pöörata sisulistele küsimustele; on veendunud, et Euroopa territoriaalne koostöö saab aidata oluliselt kaasa Atlandi piirkonna sisese integratsiooniprotsessi tõhustamisele tänu kodanikuühiskonna aktiivsele osalemisele otsustusprotsessis ja konkreetsete meetmete rakendamisele; |
| --- | --- |

2.

on seisukohal, et strateegia tuleks kujundada kooskõlas ühtekuuluvuspoliitika territoriaalse koostöö eesmärgiga (3. eesmärk) ning strateegia aluseks peaks olema terviklik, valdkondadeülene ja territoriaalne lähenemisviis, mis aitaks poliitilisi meetmeid konkreetse territooriumi eri juhtimistasandite vahel paremini kooskõlastada, kusjuures peatähelepanu tuleks pöörata sisulistele küsimustele; on veendunud, et Euroopa territoriaalne koostöö saab aidata oluliselt kaasa Atlandi piirkonna sisese integratsiooniprotsessi tõhustamisele tänu kodanikuühiskonna aktiivsele osalemisele otsustusprotsessis ja konkreetsete meetmete rakendamisele;

| 3. | rõhutab, et ELi makropiirkondlike strateegiate peamine lisandväärtus seisneb mitmetasandilises koostöös, kooskõlastamises ja olemasolevate vahendite paremas strateegilises investeerimises, mitte aga täiendavate vahendite eraldamises; rõhutab eesistujariigi Rootsi järeldusi, et ei ole vaja mingeid uusi institutsioone, uusi õigusakte ega uut eelarvet; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et ELi makropiirkondlike strateegiate peamine lisandväärtus seisneb mitmetasandilises koostöös, kooskõlastamises ja olemasolevate vahendite paremas strateegilises investeerimises, mitte aga täiendavate vahendite eraldamises; rõhutab eesistujariigi Rootsi järeldusi, et ei ole vaja mingeid uusi institutsioone, uusi õigusakte ega uut eelarvet;

| 4. | nõuab, et kõnealune strateegia oleks avatud kõikidele Atlandi ookeani rannikul asuvatele ELi piirkondadele, sealhulgas Makaroneesia äärepoolseimatele piirkondadele; |
| --- | --- |

4.

nõuab, et kõnealune strateegia oleks avatud kõikidele Atlandi ookeani rannikul asuvatele ELi piirkondadele, sealhulgas Makaroneesia äärepoolseimatele piirkondadele;

| 5. | usub, et selle strateegia välismõõdet võiks tugevdada Atlandi piirkondade geostrateegilise positsiooni tõttu, eelkõige mereohutuse ja mereseire valdkondades ning rahvusvahelistes kaubandussuhetes; on seisukohal, et käsitleda tuleks ka rahvusvahelise koostöö ja kolmepoolse koostöö algatusi; |
| --- | --- |

5.

usub, et selle strateegia välismõõdet võiks tugevdada Atlandi piirkondade geostrateegilise positsiooni tõttu, eelkõige mereohutuse ja mereseire valdkondades ning rahvusvahelistes kaubandussuhetes; on seisukohal, et käsitleda tuleks ka rahvusvahelise koostöö ja kolmepoolse koostöö algatusi;

| 6. | on seisukohal, et strateegia peaks võimaldama eesmärkide ja vahendite paremat kooskõlastamist ning olema tihedalt seotud ELi 2020. aasta strateegiaga ja ELi poliitiliste meetmetega 2013. aasta järgseks perioodiks; tuletab sellega seoses meelde, et strateegia eesmärk on kasutada ELi raha tõhusamalt, mitte kulutusi suurendada; |
| --- | --- |

6.

on seisukohal, et strateegia peaks võimaldama eesmärkide ja vahendite paremat kooskõlastamist ning olema tihedalt seotud ELi 2020. aasta strateegiaga ja ELi poliitiliste meetmetega 2013. aasta järgseks perioodiks; tuletab sellega seoses meelde, et strateegia eesmärk on kasutada ELi raha tõhusamalt, mitte kulutusi suurendada;

| 7. | nõuab, et strateegia oleks tihedalt seotud ELi regionaalpoliitika ja integreeritud merenduspoliitikaga, ning on seisukohal, et see peaks hõlbustama sünergia saavutamist teiste ELi poliitikavaldkondadega, nagu üleeuroopalised transpordivõrgud, ühine kalanduspoliitika, kliima- ja keskkonnameetmed, teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise raamprogramm, energiapoliitika jms; |
| --- | --- |

7.

nõuab, et strateegia oleks tihedalt seotud ELi regionaalpoliitika ja integreeritud merenduspoliitikaga, ning on seisukohal, et see peaks hõlbustama sünergia saavutamist teiste ELi poliitikavaldkondadega, nagu üleeuroopalised transpordivõrgud, ühine kalanduspoliitika, kliima- ja keskkonnameetmed, teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise raamprogramm, energiapoliitika jms;

| 8. | usub, et kõnealuse strateegia territoriaalne mõõde on väga oluline ja suurendab ELi territoriaalset ühtekuuluvust; on seisukohal, et territoriaalse mõõtmega seoses tuleb käsitleda eelkõige piirkonna avatumaks muutmist, transpordi- ja energiavõrkude omavahelist ühendamist ja mereenergeetika arendamist, linna- ja maapiirkondade arendamist ning maismaa ja mere ning sisevete ja mere vaheliste seoste tugevdamist; |
| --- | --- |

8.

usub, et kõnealuse strateegia territoriaalne mõõde on väga oluline ja suurendab ELi territoriaalset ühtekuuluvust; on seisukohal, et territoriaalse mõõtmega seoses tuleb käsitleda eelkõige piirkonna avatumaks muutmist, transpordi- ja energiavõrkude omavahelist ühendamist ja mereenergeetika arendamist, linna- ja maapiirkondade arendamist ning maismaa ja mere ning sisevete ja mere vaheliste seoste tugevdamist;

| 9. | kordab, et on oluline parandada juurdepääsu Atlandi merepiirkondadele ning suurendada nendes piirkondades isikute, kaupade ja teenuste liikuvust, et saavutada siseturu ja ühtekuuluvuspoliitika eesmärgid, eelkõige arendades lähimerevedu ja merekiirteid; |
| --- | --- |

9.

kordab, et on oluline parandada juurdepääsu Atlandi merepiirkondadele ning suurendada nendes piirkondades isikute, kaupade ja teenuste liikuvust, et saavutada siseturu ja ühtekuuluvuspoliitika eesmärgid, eelkõige arendades lähimerevedu ja merekiirteid;

| 10. | tuletab meelde, et merendusalane mõõde on selle strateegia puhul esmatähtis, eelkõige seoses merepiirkondadel põhineva lähenemisviisiga; |
| --- | --- |

10.

tuletab meelde, et merendusalane mõõde on selle strateegia puhul esmatähtis, eelkõige seoses merepiirkondadel põhineva lähenemisviisiga;

| 11. | soovitab tungivalt Euroopa Komisjonil edendada ja toetada Atlandi piirkonnas mereteede (nt Gijon–Nantes’i meretee) kavandamist ja rajamist, sest see on uuenduslik viis üleeuroopalise transpordivõrgu täiustamiseks ja mitmekesistamiseks, rahvusvaheliste kaubandussuhete mõjutamiseks, sadamate majandustegevuse ja turismi elavdamiseks ning CO2 heitkoguste vähendamiseks; |
| --- | --- |

11.

soovitab tungivalt Euroopa Komisjonil edendada ja toetada Atlandi piirkonnas mereteede (nt Gijon–Nantes’i meretee) kavandamist ja rajamist, sest see on uuenduslik viis üleeuroopalise transpordivõrgu täiustamiseks ja mitmekesistamiseks, rahvusvaheliste kaubandussuhete mõjutamiseks, sadamate majandustegevuse ja turismi elavdamiseks ning CO2 heitkoguste vähendamiseks;

| 12. | on seisukohal, et kõnealune strateegia peaks puudutama järgmisi ühist huvi pakkuvaid küsimusi: mereenergeetika, keskkond ja kliimamuutus, sealhulgas laevade põhjustatava merereostuse vältimine ja tõrje, transport ja juurdepääsetavus, ohutus, julgeolek ja seire, teadusuuringud, innovatsioon, loomemajandus, kultuur, vaba aeg ja turism, merendusteenused ja -koolitus ning kalandus- ja mereannisektor; |
| --- | --- |

12.

on seisukohal, et kõnealune strateegia peaks puudutama järgmisi ühist huvi pakkuvaid küsimusi: mereenergeetika, keskkond ja kliimamuutus, sealhulgas laevade põhjustatava merereostuse vältimine ja tõrje, transport ja juurdepääsetavus, ohutus, julgeolek ja seire, teadusuuringud, innovatsioon, loomemajandus, kultuur, vaba aeg ja turism, merendusteenused ja -koolitus ning kalandus- ja mereannisektor;

| 13. | on veendunud, et strateegia peab tekitama asjaomaste ELi, riiklike, piirkondlike ja kohalike meetmete vahelist sünergiat, ning on seetõttu seisukohal, et selleks on vaja uuendatud mitmetasandilist juhtimist, mis põhineks ELi, riiklike, piirkondlike ja kohalike ametivõimude aktiivsemal kaasamisel; |
| --- | --- |

13.

on veendunud, et strateegia peab tekitama asjaomaste ELi, riiklike, piirkondlike ja kohalike meetmete vahelist sünergiat, ning on seetõttu seisukohal, et selleks on vaja uuendatud mitmetasandilist juhtimist, mis põhineks ELi, riiklike, piirkondlike ja kohalike ametivõimude aktiivsemal kaasamisel;

| 14. | soovib, et strateegia toimiks nn alt-üles-põhimõttel, alustades kohalike valitsuste tasandist ja kaasates kõiki sidusrühmi; rõhutab vajadust kaasata strateegia kavandamisse ja elluviimisse piirkondlikud ja kohalikud ametivõimud, liikmesriigid, Euroopa Liit, erasektori sidusrühmad ja kodanikuühiskonna organisatsioonid (sealhulgas asjaomased piirkondadevahelised võrgustikud ja organisatsioonid); |
| --- | --- |

14.

soovib, et strateegia toimiks nn alt-üles-põhimõttel, alustades kohalike valitsuste tasandist ja kaasates kõiki sidusrühmi; rõhutab vajadust kaasata strateegia kavandamisse ja elluviimisse piirkondlikud ja kohalikud ametivõimud, liikmesriigid, Euroopa Liit, erasektori sidusrühmad ja kodanikuühiskonna organisatsioonid (sealhulgas asjaomased piirkondadevahelised võrgustikud ja organisatsioonid);

| 15. | nõuab kindlalt, et strateegia raames tehtav koostöö peab tulenema eelkõige asjaomaste sidusrühmade vajadustest, ja on seetõttu seisukohal, et käsitletavad poliitilised prioriteedid tuleb otsustada konsensuse alusel; |
| --- | --- |

15.

nõuab kindlalt, et strateegia raames tehtav koostöö peab tulenema eelkõige asjaomaste sidusrühmade vajadustest, ja on seetõttu seisukohal, et käsitletavad poliitilised prioriteedid tuleb otsustada konsensuse alusel;

| 16. | on seisukohal, et Euroopa territoriaalse koostöö rühmitus (ETKR) võiks olla hea vahend ELi Atlandi piirkonna strateegia raames tehtava koostöö hõlbustamiseks; |
| --- | --- |

16.

on seisukohal, et Euroopa territoriaalse koostöö rühmitus (ETKR) võiks olla hea vahend ELi Atlandi piirkonna strateegia raames tehtava koostöö hõlbustamiseks;

| 17. | on seisukohal, et strateegiat tuleks rakendada alates 2014. aastast ja sellega tuleks arvestada järgmises mitmeaastases finantsraamistikus ning et sellega peaks kaasnema Euroopa tasandil kindlaks määratav tegevuskava, mis sisaldab struktuuriprojektide loetelu; |
| --- | --- |

17.

on seisukohal, et strateegiat tuleks rakendada alates 2014. aastast ja sellega tuleks arvestada järgmises mitmeaastases finantsraamistikus ning et sellega peaks kaasnema Euroopa tasandil kindlaks määratav tegevuskava, mis sisaldab struktuuriprojektide loetelu;

| 18. | on seisukohal, et strateegia sise- ja välismõõde eeldavad olemasolevatest ühenduse vahenditest Atlandi piirkonnale eraldatud vahendite kasutuselevõtmist lähtuvalt ühistest prioriteetidest; |
| --- | --- |

18.

on seisukohal, et strateegia sise- ja välismõõde eeldavad olemasolevatest ühenduse vahenditest Atlandi piirkonnale eraldatud vahendite kasutuselevõtmist lähtuvalt ühistest prioriteetidest;

| 19. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kehtestama strateegia elluviimise hõlbustamiseks lihtsustatud eeskirju ja vähendama sellega kaasnevat halduskoormust; |
| --- | --- |

19.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kehtestama strateegia elluviimise hõlbustamiseks lihtsustatud eeskirju ja vähendama sellega kaasnevat halduskoormust;

| 20. | kutsub komisjoni üles tegema tihedat koostööd Euroopa Parlamendiga ELi Atlandi piirkonna strateegia arendamise prioriteetide kindlaksmääramisel ning palub komisjonil parlamenti strateegia elluviimisest korrapäraselt teavitada ja parlamendiga sellel teemal konsulteerida; |
| --- | --- |

20.

kutsub komisjoni üles tegema tihedat koostööd Euroopa Parlamendiga ELi Atlandi piirkonna strateegia arendamise prioriteetide kindlaksmääramisel ning palub komisjonil parlamenti strateegia elluviimisest korrapäraselt teavitada ja parlamendiga sellel teemal konsulteerida;

| 21. | kavatseb väljendada oma arvamust komisjoni tulevase teatise kohta algatusraportis; |
| --- | --- |

21.

kavatseb väljendada oma arvamust komisjoni tulevase teatise kohta algatusraportis;

| 22. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Regioonide Komiteele ja teistele asjaomastele institutsioonidele. |
| --- | --- |

22.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Regioonide Komiteele ja teistele asjaomastele institutsioonidele.

---

| 7.7.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 199/98 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 199/98

---

Kolmapäev, 9. märts 2011Türgi 2010. aasta eduaruanne

P7_TA(2011)0090

Euroopa Parlamendi 9. märtsi 2011. aasta resolutsioon Türgi 2010. aasta eduaruande kohta

2012/C 199 E/13

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 2010. aasta eduaruannet Türgi kohta (SEK(2010)1327); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2010. aasta eduaruannet Türgi kohta (SEK(2010)1327);

| — | võttes arvesse oma 27. septembri 2006. aasta resolutsiooni Türgi edusammude kohta ühinemise suunas (1), 24. oktoobri 2007. aasta resolutsiooni ELi ja Türgi vaheliste suhete kohta (2), 21. mai 2008. aasta resolutsiooni Türgi 2007. aasta eduaruande kohta (3), 12. märtsi 2009. aasta resolutsiooni Türgi 2008. aasta eduaruande kohta (4) ja 10. veebruari 2010. aasta resolutsiooni Türgi 2009. aasta eduaruande kohta (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 27. septembri 2006. aasta resolutsiooni Türgi edusammude kohta ühinemise suunas (1), 24. oktoobri 2007. aasta resolutsiooni ELi ja Türgi vaheliste suhete kohta (2), 21. mai 2008. aasta resolutsiooni Türgi 2007. aasta eduaruande kohta (3), 12. märtsi 2009. aasta resolutsiooni Türgi 2008. aasta eduaruande kohta (4) ja 10. veebruari 2010. aasta resolutsiooni Türgi 2009. aasta eduaruande kohta (5);

| — | võttes arvesse oma 21. septembri 2010. aasta resolutsiooni kaubandus- ja majandussuhete kohta Türgiga (6); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 21. septembri 2010. aasta resolutsiooni kaubandus- ja majandussuhete kohta Türgiga (6);

| — | võttes arvesse Türgiga peetavate läbirääkimiste raamistikku, mis võeti vastu 3. oktoobril 2005. aastal; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Türgiga peetavate läbirääkimiste raamistikku, mis võeti vastu 3. oktoobril 2005. aastal;

| — | võttes arvesse nõukogu 18. veebruari 2008. aasta otsust 2008/157/EÜ, millega sätestatakse Türgi Vabariigiga loodud ühinemispartnerluse põhimõtted, prioriteedid ja tingimused (7) („ühinemispartnerlus”), ning nõukogu varasemaid 2001., 2003. ja 2006. aasta otsuseid ühinemispartnerluse kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 18. veebruari 2008. aasta otsust 2008/157/EÜ, millega sätestatakse Türgi Vabariigiga loodud ühinemispartnerluse põhimõtted, prioriteedid ja tingimused (7) („ühinemispartnerlus”), ning nõukogu varasemaid 2001., 2003. ja 2006. aasta otsuseid ühinemispartnerluse kohta;

| — | võttes arvesse nõukogu 14. detsembri 2010. aasta järeldusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 14. detsembri 2010. aasta järeldusi;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2,

| A. | arvestades, et ühinemisläbirääkimisi Türgiga alustati 3. oktoobril 2005. aastal pärast seda, kui nõukogu oli läbirääkimiste raamistiku heaks kiitnud, ning arvestades, et nende läbirääkimiste alustamisega käivitati pikaajaline protsess, mille tulemusi ei saa ette ennustada; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ühinemisläbirääkimisi Türgiga alustati 3. oktoobril 2005. aastal pärast seda, kui nõukogu oli läbirääkimiste raamistiku heaks kiitnud, ning arvestades, et nende läbirääkimiste alustamisega käivitati pikaajaline protsess, mille tulemusi ei saa ette ennustada;

| B. | arvestades, et Türgi on kohustunud läbi viima reforme, arendama heanaaberlikke suhteid ning viima end järk-järgult vastavusse ELi nõuetega, ning arvestades, et neid pingutusi tuleks vaadelda Türgi võimalusena moderniseeruda; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Türgi on kohustunud läbi viima reforme, arendama heanaaberlikke suhteid ning viima end järk-järgult vastavusse ELi nõuetega, ning arvestades, et neid pingutusi tuleks vaadelda Türgi võimalusena moderniseeruda;

| C. | arvestades, et kooskõlas Euroopa Ülemkogu 2006. aasta detsembri kohtumise järeldustega jääb ELiga kui ühistel väärtustel põhineva ühendusega liitumise aluseks endiselt täielik vastavus kõigile Kopenhaageni kriteeriumidele ja ELi integratsioonivõime; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kooskõlas Euroopa Ülemkogu 2006. aasta detsembri kohtumise järeldustega jääb ELiga kui ühistel väärtustel põhineva ühendusega liitumise aluseks endiselt täielik vastavus kõigile Kopenhaageni kriteeriumidele ja ELi integratsioonivõime;

| D. | arvestades, et komisjoni järelduse kohaselt on Türgi 2010. aastal jätkanud poliitilisi reforme, kuid dialoogi ja kompromissivalmiduse puudumine peamiste parteide vahel mõjutab negatiivselt põhiliste poliitiliste institutsioonide suhteid ja aeglustab tööd poliitiliste reformide vallas; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et komisjoni järelduse kohaselt on Türgi 2010. aastal jätkanud poliitilisi reforme, kuid dialoogi ja kompromissivalmiduse puudumine peamiste parteide vahel mõjutab negatiivselt põhiliste poliitiliste institutsioonide suhteid ja aeglustab tööd poliitiliste reformide vallas;

| E. | arvestades, et Türgi ei ole siiani, juba viiendat aastat järjest, rakendanud EÜ-Türgi assotsieerimislepingu ja selle lisaprotokolli sätteid, |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Türgi ei ole siiani, juba viiendat aastat järjest, rakendanud EÜ-Türgi assotsieerimislepingu ja selle lisaprotokolli sätteid,

| 1. | tunnustab Türgi kodanikke ja kodanikuühiskonda toetuse eest Türgi jätkuvale demokratiseerumisele ning nende aktiivse panuse eest avatud ja pluralistliku ühiskonna ülesehitamisesse ning palub ELi institutsioonidel ja liimesriikidel kasutada sel eesmärgil täiel määral kõiki ELi laienemispoliitika vahendeid, mis on ette nähtud kandidaatriikidele; |
| --- | --- |

1.

tunnustab Türgi kodanikke ja kodanikuühiskonda toetuse eest Türgi jätkuvale demokratiseerumisele ning nende aktiivse panuse eest avatud ja pluralistliku ühiskonna ülesehitamisesse ning palub ELi institutsioonidel ja liimesriikidel kasutada sel eesmärgil täiel määral kõiki ELi laienemispoliitika vahendeid, mis on ette nähtud kandidaatriikidele;

| 2. | nendib, et reformid edenevad Türgis aeglaselt, ning tuletab meelde, et Türgi valitsus on võtnud kohustuse läbi viia ulatuslikud reformid nii Kopenhaageni kriteeriumide täitmise kui ka oma riigi moderniseerimise eesmärgil; kutsub valitsust üles suurendama oma sellealaseid jõupingutusi; |
| --- | --- |

2.

nendib, et reformid edenevad Türgis aeglaselt, ning tuletab meelde, et Türgi valitsus on võtnud kohustuse läbi viia ulatuslikud reformid nii Kopenhaageni kriteeriumide täitmise kui ka oma riigi moderniseerimise eesmärgil; kutsub valitsust üles suurendama oma sellealaseid jõupingutusi;

| 3. | väljendab muret selle pärast, et konfrontatsioon parteide vahel püsib ning valitsus ja opositsioon ei ole valmis töötama põhiliste reformide läbiviimiseks vajaliku konsensuse saavutamiseks; nõuab tungivalt, et kõik poliitilised osapooled, valitsus ja opositsioon teeksid koostööd, et edendada poliitilist pluralismi riiklikes institutsioonides ning soodustada riigi ja ühiskonna moderniseerimist ja demokratiseerimist; kutsub kõiki opositsioonijõude üles konstruktiivselt osalema reformiprotsessis; |
| --- | --- |

3.

väljendab muret selle pärast, et konfrontatsioon parteide vahel püsib ning valitsus ja opositsioon ei ole valmis töötama põhiliste reformide läbiviimiseks vajaliku konsensuse saavutamiseks; nõuab tungivalt, et kõik poliitilised osapooled, valitsus ja opositsioon teeksid koostööd, et edendada poliitilist pluralismi riiklikes institutsioonides ning soodustada riigi ja ühiskonna moderniseerimist ja demokratiseerimist; kutsub kõiki opositsioonijõude üles konstruktiivselt osalema reformiprotsessis;

| 4. | juhib tähelepanu sellele, et kontrolli ja tasakaalustatuse süsteem on otsustava tähtsusega moodsa demokraatliku riigi juhtimises, mis peab põhinema täidesaatva, seadusandliku ja kohtuvõimu lahususe ning tasakaalustatuse põhimõttel, inimõiguste ja põhivabaduste, eriti sõna- ja ajakirjandusvabaduse järgimisel, ning poliitilise osaluse kultuuril, mis kajastab tõeliselt demokraatliku ühiskonna pluralismi; |
| --- | --- |

4.

juhib tähelepanu sellele, et kontrolli ja tasakaalustatuse süsteem on otsustava tähtsusega moodsa demokraatliku riigi juhtimises, mis peab põhinema täidesaatva, seadusandliku ja kohtuvõimu lahususe ning tasakaalustatuse põhimõttel, inimõiguste ja põhivabaduste, eriti sõna- ja ajakirjandusvabaduse järgimisel, ning poliitilise osaluse kultuuril, mis kajastab tõeliselt demokraatliku ühiskonna pluralismi;

| 5. | rõhutab Türgi Suure Rahvuskogu rolli institutsioonina, kes peaks otsustavalt kaasa aitama kontrolli ja tasakaalustatuse süsteemi tugevdamisele ning aktiivselt ja konstruktiivselt toetama parteiülese lähenemise alusel moderniseerumist edendavaid reforme, tagades samas valitsuse poliitika demokraatliku kontrolli; |
| --- | --- |

5.

rõhutab Türgi Suure Rahvuskogu rolli institutsioonina, kes peaks otsustavalt kaasa aitama kontrolli ja tasakaalustatuse süsteemi tugevdamisele ning aktiivselt ja konstruktiivselt toetama parteiülese lähenemise alusel moderniseerumist edendavaid reforme, tagades samas valitsuse poliitika demokraatliku kontrolli;

| 6. | väljendab heameelt põhiseadusmuudatuste vastuvõtmise üle, mis on oluline samm õiges suunas, ning nõuab tungivalt nende nõuetekohast rakendamist Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni standardeid ja Euroopa Inimõiguste Kohtu pretsedendiõigust järgides; rõhutab samal ajal siiski, et hädasti on vaja üldist põhiseadusreformi, mis muudaks Türgi täieõiguslikuks pluralistlikuks demokraatiaks, kus inimõiguste ja põhivabaduste kaitse on kesksel kohal; väljendab heameelt selle üle, et nii valitsus kui ka opositsioon on avaldanud valmisolekut sellise reformi läbiviimiseks, ning kutsub valitsust üles tagama, et kõik parteid ja kodanikuühiskond kaasataks tihedalt kogu põhiseadusprotsessi; nõuab põhiseadusmuudatuste paketi rakendamist; soovitab kutsuda osalema ka Veneetsia komisjoni; |
| --- | --- |

6.

väljendab heameelt põhiseadusmuudatuste vastuvõtmise üle, mis on oluline samm õiges suunas, ning nõuab tungivalt nende nõuetekohast rakendamist Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni standardeid ja Euroopa Inimõiguste Kohtu pretsedendiõigust järgides; rõhutab samal ajal siiski, et hädasti on vaja üldist põhiseadusreformi, mis muudaks Türgi täieõiguslikuks pluralistlikuks demokraatiaks, kus inimõiguste ja põhivabaduste kaitse on kesksel kohal; väljendab heameelt selle üle, et nii valitsus kui ka opositsioon on avaldanud valmisolekut sellise reformi läbiviimiseks, ning kutsub valitsust üles tagama, et kõik parteid ja kodanikuühiskond kaasataks tihedalt kogu põhiseadusprotsessi; nõuab põhiseadusmuudatuste paketi rakendamist; soovitab kutsuda osalema ka Veneetsia komisjoni;

| 7. | kiidab heaks valitsuse mitmed sümboolsed žestid ja hea tahte väljendused ning teatud konkreetsed sammud sellistes valdkondades nagu mõtte-, südametunnistuse- ja usuvabadus ning vähemuste ja kultuuriliste õiguste kaitse; rõhutab siiski, et vaja on süstemaatilisi parandusi, et vähemuste õigusi täielikult tunnustataks; eelkõige innustab valitsust andma uue tõuke demokraatlikule avanemisele ning kutsub opositsiooni üles seda protsessi konstruktiivselt toetama ja selles osalema; |
| --- | --- |

7.

kiidab heaks valitsuse mitmed sümboolsed žestid ja hea tahte väljendused ning teatud konkreetsed sammud sellistes valdkondades nagu mõtte-, südametunnistuse- ja usuvabadus ning vähemuste ja kultuuriliste õiguste kaitse; rõhutab siiski, et vaja on süstemaatilisi parandusi, et vähemuste õigusi täielikult tunnustataks; eelkõige innustab valitsust andma uue tõuke demokraatlikule avanemisele ning kutsub opositsiooni üles seda protsessi konstruktiivselt toetama ja selles osalema;

Kopenhaageni kriteeriumide täitmine

| 8. | väljendab muret ajakirjandusvabaduse olukorra halvenemise, mõnede tsensuurimeetmete ja suureneva enesetsensuuri pärast Türgi meedias, sealhulgas internetis; kutsub Türgi valitsust üles järgima ajakirjandusvabaduse põhimõtteid; rõhutab, et sõltumatu ajakirjandus on demokraatliku ühiskonna jaoks ülitähtis, ning juhib sellega seoses tähelepanu kohtusüsteemi olulisele rollile kaitsta ja parandada ajakirjandusvabadust, mis tagab avaliku vaba arutelu ning aitab kaasa kontrolli ja tasakaalustatuse süsteemi nõuetekohasele toimimisele; rõhutab vajadust võtta vastu uus meediaseadus, mis muu hulgas käsitleks ka sõltumatuse, omandi ja haldusjärelevalve küsimusi; kavatseb pingsalt jälgida Nedim Șeneri, Ahmet Șıki ja teiste politsei või kohtuvõimu tagakiusamise all kannatavate ajakirjanike kohtuasju; |
| --- | --- |

8.

väljendab muret ajakirjandusvabaduse olukorra halvenemise, mõnede tsensuurimeetmete ja suureneva enesetsensuuri pärast Türgi meedias, sealhulgas internetis; kutsub Türgi valitsust üles järgima ajakirjandusvabaduse põhimõtteid; rõhutab, et sõltumatu ajakirjandus on demokraatliku ühiskonna jaoks ülitähtis, ning juhib sellega seoses tähelepanu kohtusüsteemi olulisele rollile kaitsta ja parandada ajakirjandusvabadust, mis tagab avaliku vaba arutelu ning aitab kaasa kontrolli ja tasakaalustatuse süsteemi nõuetekohasele toimimisele; rõhutab vajadust võtta vastu uus meediaseadus, mis muu hulgas käsitleks ka sõltumatuse, omandi ja haldusjärelevalve küsimusi; kavatseb pingsalt jälgida Nedim Șeneri, Ahmet Șıki ja teiste politsei või kohtuvõimu tagakiusamise all kannatavate ajakirjanike kohtuasju;

| 9. | väljendab heameelt raadiot ja televisiooni käsitlevate uute õigusaktide üle, mis võimaldavad mitmeid positiivseid arengusuundi, nagu välismaiste ettevõte suurem seadusega lubatud osalus Türgi meediaettevõtetes (senise 25 % asemel 50 %), kuid tunneb muret asjaolu pärast, et riikliku julgeoleku põhjendusel võib ringhäälingusaadete edastamise katkestada ilma kohtumääruse või kohtuniku otsuseta; peab murettekitavaks tava esitada kriminaalsüüdistus ajakirjanikele, kes avalikustavad tõendeid inimõiguste rikkumiste kohta ja muid avalikku huvi pakkuvaid küsimusi ning keda seepärast süüdistatakse karistusseadustiku artikli 285 alusel „kriminaaluurimise konfidentsiaalsuse rikkumises” ja artikli 288 alusel „katses mõjutada kohut”; peab arvamusavalduste kriminaliseerimist üheks põhitakistuseks inimõiguste kaitsmisel Türgis ja mõistab hukka sõna-, ühinemis- ja kogunemisvabaduse ebaproportsionaalsed piirangud; nõuab tungivalt, et Türgi ametivõimud täidaksid kõrvalekaldumatult oma rahvusvahelisi kohustusi inimõiguste vallas ning muudaksid oma asjakohaseid õigusakte ja koolitaksid politseijõude ja kohtunikke; |
| --- | --- |

9.

väljendab heameelt raadiot ja televisiooni käsitlevate uute õigusaktide üle, mis võimaldavad mitmeid positiivseid arengusuundi, nagu välismaiste ettevõte suurem seadusega lubatud osalus Türgi meediaettevõtetes (senise 25 % asemel 50 %), kuid tunneb muret asjaolu pärast, et riikliku julgeoleku põhjendusel võib ringhäälingusaadete edastamise katkestada ilma kohtumääruse või kohtuniku otsuseta; peab murettekitavaks tava esitada kriminaalsüüdistus ajakirjanikele, kes avalikustavad tõendeid inimõiguste rikkumiste kohta ja muid avalikku huvi pakkuvaid küsimusi ning keda seepärast süüdistatakse karistusseadustiku artikli 285 alusel „kriminaaluurimise konfidentsiaalsuse rikkumises” ja artikli 288 alusel „katses mõjutada kohut”; peab arvamusavalduste kriminaliseerimist üheks põhitakistuseks inimõiguste kaitsmisel Türgis ja mõistab hukka sõna-, ühinemis- ja kogunemisvabaduse ebaproportsionaalsed piirangud; nõuab tungivalt, et Türgi ametivõimud täidaksid kõrvalekaldumatult oma rahvusvahelisi kohustusi inimõiguste vallas ning muudaksid oma asjakohaseid õigusakte ja koolitaksid politseijõude ja kohtunikke;

| 10. | peab kahetsusväärseks, et mõningad seadused, nagu karistusseadustiku artiklid 301, 318 ja artikli 220 lõige 6 koosmõjus artikli 314 lõikega 2 ja terrorismivastase seaduse artikli 7 lõikega 2, 25. juuli 1951. aasta seadus 5816 ning valitsuse avaldused ja prokuröride tegevus piiravad endiselt sõnavabadust; kordab oma varasemaid üleskutseid valitsusele viia lõpule sõnavabaduse õigusliku raamistiku läbivaatamine ning viia see viivitamata kooskõlla Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga ning Euroopa Inimõiguste Kohtu pretsedendiõigusega; sedastab sellega seoses uuesti, et Türgi valitsus peaks prokuröride tarvis välja andma selged suunised nende seaduste kohta, mida sageli kasutatakse sõnavabaduse piiramiseks; peab kahetsusväärseks veebilehtede põhjendamatut korduvat sulgemist ja palub valitsusel ette valmistada muudatusettepanekud internetti käsitlevale seadusele (nr 5651), tagamaks, et sellega enam ei piirataks sõnavabadust ega kitsendataks kodanike õigust teabe kättesaadavusele; |
| --- | --- |

10.

peab kahetsusväärseks, et mõningad seadused, nagu karistusseadustiku artiklid 301, 318 ja artikli 220 lõige 6 koosmõjus artikli 314 lõikega 2 ja terrorismivastase seaduse artikli 7 lõikega 2, 25. juuli 1951. aasta seadus 5816 ning valitsuse avaldused ja prokuröride tegevus piiravad endiselt sõnavabadust; kordab oma varasemaid üleskutseid valitsusele viia lõpule sõnavabaduse õigusliku raamistiku läbivaatamine ning viia see viivitamata kooskõlla Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga ning Euroopa Inimõiguste Kohtu pretsedendiõigusega; sedastab sellega seoses uuesti, et Türgi valitsus peaks prokuröride tarvis välja andma selged suunised nende seaduste kohta, mida sageli kasutatakse sõnavabaduse piiramiseks; peab kahetsusväärseks veebilehtede põhjendamatut korduvat sulgemist ja palub valitsusel ette valmistada muudatusettepanekud internetti käsitlevale seadusele (nr 5651), tagamaks, et sellega enam ei piirataks sõnavabadust ega kitsendataks kodanike õigust teabe kättesaadavusele;

| 11. | kutsub tungivalt valitsust üles austama kogunemis- ja ühinemisvabaduse õigusi, mis on sätestatud Türgi põhiseaduse artiklites 33 ja 34; peab sellega seoses kahetsusväärseks ja taunib asjaolu, et politsei surus vägivallaga maha tudengite meeleavaldused Ankara Ülikoolis 2010. aasta detsembris; |
| --- | --- |

11.

kutsub tungivalt valitsust üles austama kogunemis- ja ühinemisvabaduse õigusi, mis on sätestatud Türgi põhiseaduse artiklites 33 ja 34; peab sellega seoses kahetsusväärseks ja taunib asjaolu, et politsei surus vägivallaga maha tudengite meeleavaldused Ankara Ülikoolis 2010. aasta detsembris;

| 12. | tõdeb, et romade õigustele Türgis omistavad praegu nii valitsus kui ka opositsiooniparteid küllaltki suurt tähelepanu, ning et nii valitsus kui ka opositsiooniparteid võtavad romade küsimuses poliitilisi kohustusi; soovitab, et valituse algatatud romade eluasemekava rakendamist hoolikalt jälgitaks ja kontrollitaks eelkõige kava jätkusuutlikkust ja metoodikat silmas pidades; innustab Türgi valitsust suhetes roma kogukondadega rakendama aktiivset kaasamist ja tõsiseltvõetavaid konsultatsioone, kui ükskõik mis vallas püütakse riigis romasid kaasata; |
| --- | --- |

12.

tõdeb, et romade õigustele Türgis omistavad praegu nii valitsus kui ka opositsiooniparteid küllaltki suurt tähelepanu, ning et nii valitsus kui ka opositsiooniparteid võtavad romade küsimuses poliitilisi kohustusi; soovitab, et valituse algatatud romade eluasemekava rakendamist hoolikalt jälgitaks ja kontrollitaks eelkõige kava jätkusuutlikkust ja metoodikat silmas pidades; innustab Türgi valitsust suhetes roma kogukondadega rakendama aktiivset kaasamist ja tõsiseltvõetavaid konsultatsioone, kui ükskõik mis vallas püütakse riigis romasid kaasata;

| 13. | tunnustab edusamme kohtusüsteemi reformimisel ja kinnitab oma seisukohta, et kohtusüsteemi sõltumatus ja erapooletus kuuluvad põhitegurite hulka, mis tagavad pluralistliku demokraatliku ühiskonna toimimise; väljendab muret asjaolu pärast, et Türgi kohtusüsteemi olukorda ei ole seni piisavalt parandatud, nii et see tagaks õiguse õiglasele ja õigeaegsele kohtumenetlusele; palub, et valitsus rakendaks selles valdkonnas vastuvõetud põhiseadusmuudatused, järgides täielikult täidesaatva ja kohtuvõimu lahusust ning kohtusüsteemi sõltumatust ja erapooletust, mis on kooskõlas Euroopa standarditega; |
| --- | --- |

13.

tunnustab edusamme kohtusüsteemi reformimisel ja kinnitab oma seisukohta, et kohtusüsteemi sõltumatus ja erapooletus kuuluvad põhitegurite hulka, mis tagavad pluralistliku demokraatliku ühiskonna toimimise; väljendab muret asjaolu pärast, et Türgi kohtusüsteemi olukorda ei ole seni piisavalt parandatud, nii et see tagaks õiguse õiglasele ja õigeaegsele kohtumenetlusele; palub, et valitsus rakendaks selles valdkonnas vastuvõetud põhiseadusmuudatused, järgides täielikult täidesaatva ja kohtuvõimu lahusust ning kohtusüsteemi sõltumatust ja erapooletust, mis on kooskõlas Euroopa standarditega;

| 14. | väljendab siiski muret selle pärast, kuidas ülemkohus tõlgendab kriminaalmenetluse koodeksit, pikendades eelvangistusperioodi kuni 10 aastani, mis on asjaomaste Euroopa standardite selge rikkumine; kutsub Türgi Suurt Rahvuskogu üles kõnealust seadust reformima vastavalt Euroopa Inimõiguste Kohtu pretsedendiõigusele; tuletab samas meelde Türgi kohustust rangelt järgida Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklit 6, mis käsitleb õiglast kohtumenetlust mõistliku aja jooksul, eelkõige luues oma õigussüsteemis apellatsioonikohtud ning suurendades ülemkohtute suutlikkust; |
| --- | --- |

14.

väljendab siiski muret selle pärast, kuidas ülemkohus tõlgendab kriminaalmenetluse koodeksit, pikendades eelvangistusperioodi kuni 10 aastani, mis on asjaomaste Euroopa standardite selge rikkumine; kutsub Türgi Suurt Rahvuskogu üles kõnealust seadust reformima vastavalt Euroopa Inimõiguste Kohtu pretsedendiõigusele; tuletab samas meelde Türgi kohustust rangelt järgida Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklit 6, mis käsitleb õiglast kohtumenetlust mõistliku aja jooksul, eelkõige luues oma õigussüsteemis apellatsioonikohtud ning suurendades ülemkohtute suutlikkust;

| 15. | tunneb heameelt Euroopa Inimõiguste Kohtu 14. septembri 2010. aasta otsuse üle kohtuasjas Dink vs. Türgi; kutsub seetõttu Türgi ametivõime üles täiel määral toetama otsusega kaasnevaid tagajärgi, rakendades piisavaid meetmeid sõnavabaduse kaitsmiseks; tunneb muret Türgi riigiasutuste poolt välja toodud kunstlike takistuste pärast, mille tõttu ei ole võimalik paljastada Armeenia ajakirjaniku Hrant Dinki mõrva tegelikke toimepanijaid; |
| --- | --- |

15.

tunneb heameelt Euroopa Inimõiguste Kohtu 14. septembri 2010. aasta otsuse üle kohtuasjas Dink vs. Türgi; kutsub seetõttu Türgi ametivõime üles täiel määral toetama otsusega kaasnevaid tagajärgi, rakendades piisavaid meetmeid sõnavabaduse kaitsmiseks; tunneb muret Türgi riigiasutuste poolt välja toodud kunstlike takistuste pärast, mille tõttu ei ole võimalik paljastada Armeenia ajakirjaniku Hrant Dinki mõrva tegelikke toimepanijaid;

| 16. | väljendab heameelt asjaolu üle, et vastuvõetud põhiseadusmuudatuste alusel saab lõpuks luua ombudsmani institutsiooni, ning nõuab tungivalt, et valitsus valmistaks ette ja parlament võtaks vastu seaduse, mille kohaselt saaks demokraatliku menetluse alusel läbi viia ametisse määramise ja täita selle uue ametikoha igati lugupeetud isikuga; kiidab heaks riikliku inimõiguste institutsiooni asutamise ettepaneku, ning palub Türgi Suurel Rahvuskogul konsulteerida kodanikuühiskonnaga ja näha ette piisavalt tagatisi uue institutsiooni sõltumatuse jaoks vastavalt nn Pariisi põhimõtetele; |
| --- | --- |

16.

väljendab heameelt asjaolu üle, et vastuvõetud põhiseadusmuudatuste alusel saab lõpuks luua ombudsmani institutsiooni, ning nõuab tungivalt, et valitsus valmistaks ette ja parlament võtaks vastu seaduse, mille kohaselt saaks demokraatliku menetluse alusel läbi viia ametisse määramise ja täita selle uue ametikoha igati lugupeetud isikuga; kiidab heaks riikliku inimõiguste institutsiooni asutamise ettepaneku, ning palub Türgi Suurel Rahvuskogul konsulteerida kodanikuühiskonnaga ja näha ette piisavalt tagatisi uue institutsiooni sõltumatuse jaoks vastavalt nn Pariisi põhimõtetele;

| 17. | tunnustab edusamme, mida on tehtud tsiviilvalitsuse ja sõjaväe suhete valdkonnas, eelkõige seoses tsiviiljärelevalve suurendamisega, piirates sõjaväekohtute jurisdiktsiooni, võimaldades sõjaväe ülemjuhatuse otsuste kohtulikku läbivaatamist ning võttes meetmeid kõrgete ohvitseride üle kohtumõistmiseks tsiviilkohtutes; märgib, et neid meetmeid tuleks jätkata, et tagada täielik tsiviiljärelevalve, ning kutsub parlamenti üles aktiivsusele, et tagada parlamendi järelevalve julgeolekujõudude üle, sealhulgas kaitse-eelarve täielik järelevalve; |
| --- | --- |

17.

tunnustab edusamme, mida on tehtud tsiviilvalitsuse ja sõjaväe suhete valdkonnas, eelkõige seoses tsiviiljärelevalve suurendamisega, piirates sõjaväekohtute jurisdiktsiooni, võimaldades sõjaväe ülemjuhatuse otsuste kohtulikku läbivaatamist ning võttes meetmeid kõrgete ohvitseride üle kohtumõistmiseks tsiviilkohtutes; märgib, et neid meetmeid tuleks jätkata, et tagada täielik tsiviiljärelevalve, ning kutsub parlamenti üles aktiivsusele, et tagada parlamendi järelevalve julgeolekujõudude üle, sealhulgas kaitse-eelarve täielik järelevalve;

| 18. | rõhutab, et väidetava riigipöörde plaanide (nt Ergenekoni ja Sledgehammeri juhtumid) uurimine peab olema tõestuseks Türgi demokraatlike institutsioonide ja kohtusüsteemi tugevuse ning nõuetekohase, sõltumatu ja läbipaistva toimimise kohta; väljendab muret liiga pika eelvangistuse pärast ning rõhutab tõhusate õiguslike tagatiste vajadust kõigi kahtlusaluste jaoks; väljendab muret uurimise puuduliku kulgemise pärast ning märgib, et hiljutine tuntud ajakirjanike nagu Nedim Șeneri ja Ahmet Șıki kinnipidamine võib vähendada nende menetluste usutavust, mis aga vastupidiselt peaksid hoopis demokraatiat tugevdama; |
| --- | --- |

18.

rõhutab, et väidetava riigipöörde plaanide (nt Ergenekoni ja Sledgehammeri juhtumid) uurimine peab olema tõestuseks Türgi demokraatlike institutsioonide ja kohtusüsteemi tugevuse ning nõuetekohase, sõltumatu ja läbipaistva toimimise kohta; väljendab muret liiga pika eelvangistuse pärast ning rõhutab tõhusate õiguslike tagatiste vajadust kõigi kahtlusaluste jaoks; väljendab muret uurimise puuduliku kulgemise pärast ning märgib, et hiljutine tuntud ajakirjanike nagu Nedim Șeneri ja Ahmet Șıki kinnipidamine võib vähendada nende menetluste usutavust, mis aga vastupidiselt peaksid hoopis demokraatiat tugevdama;

| 19. | peab kahetsusväärseks, et äsjase põhiseadusreformi käigus esitatud muudatusettepanekud parteide tegevuse lõpetamise kohta ei saanud Türgi Suures Rahvuskogus häälteenamust, ning nõuab tungivalt, et kõik parteid viiksid asjakohased seadused kooskõlla Veneetsia komisjoni arvamusega; |
| --- | --- |

19.

peab kahetsusväärseks, et äsjase põhiseadusreformi käigus esitatud muudatusettepanekud parteide tegevuse lõpetamise kohta ei saanud Türgi Suures Rahvuskogus häälteenamust, ning nõuab tungivalt, et kõik parteid viiksid asjakohased seadused kooskõlla Veneetsia komisjoni arvamusega;

| 20. | kordab oma varasemates resolutsioonides väljendatud nõuet, et valimissüsteemi tuleb reformida, alandades kümne protsendi künnist, millega suurendataks parteide pluralismi ja kajastataks paremini Türgi ühiskonna mitmekesisust; peab eelkõige kahetsusväärseks asjaolu, et 2010. aastal ei teostatud selles valdkonnas ühtegi reformi; nõuab parteide rahastamiseeskirjade ja valimistega seotud kulutuste põhjalikku läbivaatamist, et tõhustada parteisisest demokraatiat ja edendada avatumat poliitilist süsteemi; soovitab parteidel tugevdada parteisisest demokraatiat ning suurendada valitud esindajate aruandekohustust oma valijaskonna ees; |
| --- | --- |

20.

kordab oma varasemates resolutsioonides väljendatud nõuet, et valimissüsteemi tuleb reformida, alandades kümne protsendi künnist, millega suurendataks parteide pluralismi ja kajastataks paremini Türgi ühiskonna mitmekesisust; peab eelkõige kahetsusväärseks asjaolu, et 2010. aastal ei teostatud selles valdkonnas ühtegi reformi; nõuab parteide rahastamiseeskirjade ja valimistega seotud kulutuste põhjalikku läbivaatamist, et tõhustada parteisisest demokraatiat ja edendada avatumat poliitilist süsteemi; soovitab parteidel tugevdada parteisisest demokraatiat ning suurendada valitud esindajate aruandekohustust oma valijaskonna ees;

| 21. | peab kahetsusväärseks asjaolu, et endiselt ei ole piiratud parlamendiliikmete puutumatust eelkõige korruptsiooniga seotud õigusrikkumiste korral, ja väljendab samal ajal muret rahumeelsete arvamusavalduste esitamiseks piisava kaitse tagamise pärast parlamendis; kutsub seepärast valitsust ja parlamenti üles leppima kokku parlamentaarse puutumatuse süsteemi reformis; |
| --- | --- |

21.

peab kahetsusväärseks asjaolu, et endiselt ei ole piiratud parlamendiliikmete puutumatust eelkõige korruptsiooniga seotud õigusrikkumiste korral, ja väljendab samal ajal muret rahumeelsete arvamusavalduste esitamiseks piisava kaitse tagamise pärast parlamendis; kutsub seepärast valitsust ja parlamenti üles leppima kokku parlamentaarse puutumatuse süsteemi reformis;

| 22. | võtab teadmiseks Türgi praeguse eesistumise Euroopa Nõukogu ministrite komitees ning ergutab Türgit väljendama oma austust Euroopa Nõukogu väärtuste vastu rahvusvähemuste kaitse raamkonventsiooni allkirjastamise ja ratifitseerimise ning Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni kõigi lisaprotokollide ratifitseerimisega; |
| --- | --- |

22.

võtab teadmiseks Türgi praeguse eesistumise Euroopa Nõukogu ministrite komitees ning ergutab Türgit väljendama oma austust Euroopa Nõukogu väärtuste vastu rahvusvähemuste kaitse raamkonventsiooni allkirjastamise ja ratifitseerimise ning Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni kõigi lisaprotokollide ratifitseerimisega;

| 23. | tunneb heameelt ÜRO piinamisvastase konventsiooni fakultatiivse protokolli ratifitseerimise üle Türgi Suure Rahvuskogu poolt, ning kutsub Türgit täitma protokolli sätteid viivitamata ja tihedas koostöös piinamise ja muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemise või karistamise vastase allkomisjoniga; |
| --- | --- |

23.

tunneb heameelt ÜRO piinamisvastase konventsiooni fakultatiivse protokolli ratifitseerimise üle Türgi Suure Rahvuskogu poolt, ning kutsub Türgit täitma protokolli sätteid viivitamata ja tihedas koostöös piinamise ja muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemise või karistamise vastase allkomisjoniga;

| 24. | toetab valitsuse käimasolevat dialoogi usukogukondadega, sealhulgas aleviitide ning kreeklaste, armeenlaste, aramealaste ja muude kristlike kogukondadega; on siiski pettunud, et toimunud on vaid vähene edasiminek seoses nende kogukondade tegevuse õigusliku raamistikuga, eriti mis puudutab juriidilise isiku staatuse saamist, pühakodade avamist ja pidamist, vaimulike koolitust ja kinnisvaraprobleemide lahendamist, mida sihtasutuste seaduses ei käsitleta; nõuab valitsevatele viivitustele ja menetluslikele probleemidele viidates tõhusaid ja järjepidevaid jõupingutusi sihtasutuste seaduse rakendamisel, mis peaks võimaldama eespool nimetatud kogukondadel tegutseda ilma põhjendamatute piiranguteta kooskõlas Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni ning Euroopa Inimõiguste Kohtu pretsedendiõigusega; nõuab tungivalt, et valitsus suurendaks veelgi oma toetust südametunnistusevabadusele ja usulisele mitmekesisusele Türgi ühiskonnas; |
| --- | --- |

24.

toetab valitsuse käimasolevat dialoogi usukogukondadega, sealhulgas aleviitide ning kreeklaste, armeenlaste, aramealaste ja muude kristlike kogukondadega; on siiski pettunud, et toimunud on vaid vähene edasiminek seoses nende kogukondade tegevuse õigusliku raamistikuga, eriti mis puudutab juriidilise isiku staatuse saamist, pühakodade avamist ja pidamist, vaimulike koolitust ja kinnisvaraprobleemide lahendamist, mida sihtasutuste seaduses ei käsitleta; nõuab valitsevatele viivitustele ja menetluslikele probleemidele viidates tõhusaid ja järjepidevaid jõupingutusi sihtasutuste seaduse rakendamisel, mis peaks võimaldama eespool nimetatud kogukondadel tegutseda ilma põhjendamatute piiranguteta kooskõlas Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni ning Euroopa Inimõiguste Kohtu pretsedendiõigusega; nõuab tungivalt, et valitsus suurendaks veelgi oma toetust südametunnistusevabadusele ja usulisele mitmekesisusele Türgi ühiskonnas;

| 25. | kutsub seepärast valitsust üles süstemaatiliselt tegelema nende küsimustega ning muutma sel eesmärgil õigusakte ja tagama nende nõuetekohase rakendamise kõigil valitsustasanditel, sealhulgas kohalikes omavalitsustes; juhib sellega seoses tähelepanu ka Veneetsia komisjoni 2010. aasta kevadel vastu võetud soovitustele, mis käsitlevad usukogukondade juriidilise isiku staatust ja õigeusu patriarhi kiriklikku tiitlit „oikumeeniline patriarh”; tunneb heameelt Sihtasutuste Kogu hiljutise otsuse üle anda kooskõlas Euroopa Inimõiguste Kohtu otsusega oikumeenilisele patriarhaadile üle Büyükada saarel asuva kreeka poisslastele mõeldud lastekodu hoone, ning mitmele kreeka õigeusu vaimulikule Türgi kodakondsuse andmise üle, et lihtsustada patriarhaadi ja Püha Sinodi tööd; väljendab heameelt usutseremoonia üle Sümela kloostrimuuseumis Trabzonis ja tseremoonia üle Akdamari saarel Vani provintsis asuvas kirikus; väljendab kahetsust Türgi ülemkohtu otsuse üle Mor Gabrieli kloostri kahjuks maavaidluse asjas külade ja Türgi riigikassaga; väljendab uuesti oma lootust, et valitsuse teadaannetele kreeka õigeusu Halki seminari taasavamise kohta järgnevad peatselt ka konkreetsed sammud ning meetmed Türgi kristlike kogukondade vaimulike takistusteta koolitamise võimaldamiseks; nõuab tungivalt, et valitsus pööraks erilist tähelepanu koolide õppematerjalidele, mis peaksid kajastama Türgi ühiskonna usulist mitmekesisust, ning eelarvamustevabade õppematerjalide vajadusele; |
| --- | --- |

25.

kutsub seepärast valitsust üles süstemaatiliselt tegelema nende küsimustega ning muutma sel eesmärgil õigusakte ja tagama nende nõuetekohase rakendamise kõigil valitsustasanditel, sealhulgas kohalikes omavalitsustes; juhib sellega seoses tähelepanu ka Veneetsia komisjoni 2010. aasta kevadel vastu võetud soovitustele, mis käsitlevad usukogukondade juriidilise isiku staatust ja õigeusu patriarhi kiriklikku tiitlit „oikumeeniline patriarh”; tunneb heameelt Sihtasutuste Kogu hiljutise otsuse üle anda kooskõlas Euroopa Inimõiguste Kohtu otsusega oikumeenilisele patriarhaadile üle Büyükada saarel asuva kreeka poisslastele mõeldud lastekodu hoone, ning mitmele kreeka õigeusu vaimulikule Türgi kodakondsuse andmise üle, et lihtsustada patriarhaadi ja Püha Sinodi tööd; väljendab heameelt usutseremoonia üle Sümela kloostrimuuseumis Trabzonis ja tseremoonia üle Akdamari saarel Vani provintsis asuvas kirikus; väljendab kahetsust Türgi ülemkohtu otsuse üle Mor Gabrieli kloostri kahjuks maavaidluse asjas külade ja Türgi riigikassaga; väljendab uuesti oma lootust, et valitsuse teadaannetele kreeka õigeusu Halki seminari taasavamise kohta järgnevad peatselt ka konkreetsed sammud ning meetmed Türgi kristlike kogukondade vaimulike takistusteta koolitamise võimaldamiseks; nõuab tungivalt, et valitsus pööraks erilist tähelepanu koolide õppematerjalidele, mis peaksid kajastama Türgi ühiskonna usulist mitmekesisust, ning eelarvamustevabade õppematerjalide vajadusele;

| 26. | mõistab teravalt hukka PKK (mis on kantud ELi terroriorganisatsioonide nimekirja) ja muude terrorirühmituste jätkuvad vägivallateod Türgi pinnal; innustab Türgit, ELi ja liikmesriike tihendama terrorismivastases võitluses koostööd, kooskõlastades põhjalikult oma tegevust selle valdkonna koordinaatori ja Europoliga, ning järgides rangelt inimõigusi käsitlevat rahvusvahelist õigust; |
| --- | --- |

26.

mõistab teravalt hukka PKK (mis on kantud ELi terroriorganisatsioonide nimekirja) ja muude terrorirühmituste jätkuvad vägivallateod Türgi pinnal; innustab Türgit, ELi ja liikmesriike tihendama terrorismivastases võitluses koostööd, kooskõlastades põhjalikult oma tegevust selle valdkonna koordinaatori ja Europoliga, ning järgides rangelt inimõigusi käsitlevat rahvusvahelist õigust;

| 27. | kutsub valitsust üles aktiviseerima oma pingutusi demokraatliku avanemise raames, et kõikehõlmavalt käsitleda kurdi küsimust ja saavutada kurdi küsimuses rahumeelne lahendus; selleks tuleks tagada ühtne tõlgendamine seaduste osas, mis lubavad kasutada kurdi keelt poliitilises ja avalikus elus ning hariduses, muuta terrorismivastaseid õigusakte, et vältida kuritarvitamist või liiga laia tõlgendamist, tagada sõna-, ühinemis- ja kogunemisvabaduse õigused, tegeleda tulemuslikult nende isikute probleemidega, kes on oma kodupaigast ümber asustatud, sealhulgas ka kaua kestnud konfliktide tõttu, ning parandada sotsiaal-majanduslikku olukorda riigi kaguosas; väljendab sellega seoses muret asjaolu pärast, et 151 kurdi päritolu poliitilise aktivisti, sealhulgas kaheksa ametisoleva valitud kohaliku linnapea üle jätkub Diyarbakıris kohtuprotsess, mis on sekkumine õiguspärasesse poliitilisse tegevusse; |
| --- | --- |

27.

kutsub valitsust üles aktiviseerima oma pingutusi demokraatliku avanemise raames, et kõikehõlmavalt käsitleda kurdi küsimust ja saavutada kurdi küsimuses rahumeelne lahendus; selleks tuleks tagada ühtne tõlgendamine seaduste osas, mis lubavad kasutada kurdi keelt poliitilises ja avalikus elus ning hariduses, muuta terrorismivastaseid õigusakte, et vältida kuritarvitamist või liiga laia tõlgendamist, tagada sõna-, ühinemis- ja kogunemisvabaduse õigused, tegeleda tulemuslikult nende isikute probleemidega, kes on oma kodupaigast ümber asustatud, sealhulgas ka kaua kestnud konfliktide tõttu, ning parandada sotsiaal-majanduslikku olukorda riigi kaguosas; väljendab sellega seoses muret asjaolu pärast, et 151 kurdi päritolu poliitilise aktivisti, sealhulgas kaheksa ametisoleva valitud kohaliku linnapea üle jätkub Diyarbakıris kohtuprotsess, mis on sekkumine õiguspärasesse poliitilisse tegevusse;

| 28. | kiidab heaks õigusliku raamistiku tugevdamise põhiseadusliku paketiga, mis tagab naiste õigused ja soolise võrdõiguslikkuse; tunneb muret isegi kõrgharitud naiste tööturul osalemise määra alanemise pärast; nõuab tungivalt, et valitsus, äriringkonnad ja kodanikuühiskond võtaksid ulatuslikke meetmeid, et võidelda naiste vaesusega, suurendada naiste sotsiaalset kaasatust ja osalust tööturul, näiteks võideldes naiste kirjaoskamatuse vastu, toetades aktiivselt tütarlaste juurdepääsu keskharidusele ja pakkudes lastehoiu võimalusi; toetab lisaks sellele kvoodisüsteemi kehtestamist, et tagada naiste märkimisväärne esindatus ettevõtluse, avaliku sektori ja valitsemise kõigil tasanditel; kutsub eeskätt parteisid üles kasutama eelolevatel valimistel võimalust, et suurendada naiste aktiivset osalust poliitikas; |
| --- | --- |

28.

kiidab heaks õigusliku raamistiku tugevdamise põhiseadusliku paketiga, mis tagab naiste õigused ja soolise võrdõiguslikkuse; tunneb muret isegi kõrgharitud naiste tööturul osalemise määra alanemise pärast; nõuab tungivalt, et valitsus, äriringkonnad ja kodanikuühiskond võtaksid ulatuslikke meetmeid, et võidelda naiste vaesusega, suurendada naiste sotsiaalset kaasatust ja osalust tööturul, näiteks võideldes naiste kirjaoskamatuse vastu, toetades aktiivselt tütarlaste juurdepääsu keskharidusele ja pakkudes lastehoiu võimalusi; toetab lisaks sellele kvoodisüsteemi kehtestamist, et tagada naiste märkimisväärne esindatus ettevõtluse, avaliku sektori ja valitsemise kõigil tasanditel; kutsub eeskätt parteisid üles kasutama eelolevatel valimistel võimalust, et suurendada naiste aktiivset osalust poliitikas;

| 29. | mõistab teravalt hukka koduvägivalla, sh nn aukuritegude püsivalt kõrge taseme ja sundabielud; tunneb sellega seoses heameelt naisliikumiste algatuste üle, millega juhitakse tähelepanu kõnealustele probleemidele, ning nõuab tungivalt, et valitsus tõhustaks oma ennetusmeetmeid kõigil tasanditel, eelkõige rakendaks perekonnakaitseseadust nr 4320 ning laseks selle rakendamist jälgida politseil ja kohtusüsteemil, kohustaks omavalitsusi looma ohustatud naistele ja alaealistele piisaval arvul turvakodusid igasse enam kui 50 000 elanikuga omavalitsusüksusesse ja jälgiks selle nõude täielikku täitmist, ning looks süsteemi, et toetada naisi ja alaealisi pärast turvakodust lahkumist, eesmärgiga pakkuda psühholoogilist tuge, õigusabi ja tervishoiuteenuseid ning aidata neil taas ühiskonda integreeruda; kutsub valitsust üles looma asjakohast ja tõhusat järelevalvet selle üle, kuidas omavalitsusüksused kõnealust kohustust täidavad; nõuab tungivalt, et kohtunikud tagaksid naiste ja alaealiste vastu suunatud vägivalla ning nn aukuritegude vastastele suunatud vägivalla järjekindla ja tulemusliku karistamise; |
| --- | --- |

29.

mõistab teravalt hukka koduvägivalla, sh nn aukuritegude püsivalt kõrge taseme ja sundabielud; tunneb sellega seoses heameelt naisliikumiste algatuste üle, millega juhitakse tähelepanu kõnealustele probleemidele, ning nõuab tungivalt, et valitsus tõhustaks oma ennetusmeetmeid kõigil tasanditel, eelkõige rakendaks perekonnakaitseseadust nr 4320 ning laseks selle rakendamist jälgida politseil ja kohtusüsteemil, kohustaks omavalitsusi looma ohustatud naistele ja alaealistele piisaval arvul turvakodusid igasse enam kui 50 000 elanikuga omavalitsusüksusesse ja jälgiks selle nõude täielikku täitmist, ning looks süsteemi, et toetada naisi ja alaealisi pärast turvakodust lahkumist, eesmärgiga pakkuda psühholoogilist tuge, õigusabi ja tervishoiuteenuseid ning aidata neil taas ühiskonda integreeruda; kutsub valitsust üles looma asjakohast ja tõhusat järelevalvet selle üle, kuidas omavalitsusüksused kõnealust kohustust täidavad; nõuab tungivalt, et kohtunikud tagaksid naiste ja alaealiste vastu suunatud vägivalla ning nn aukuritegude vastastele suunatud vägivalla järjekindla ja tulemusliku karistamise;

| 30. | nõuab tungivalt, et valitsus hoolitseks selle eest, et võrdõiguslikkus oleks soost, rassilisest või etnilisest päritolust, usutunnistusest või veendumustest, puudest, vanusest või seksuaalsest sättumusest olenemata õigusega tagatud ja tulemuslikult jõustatud; peab kahetsusväärseks hiljutisi kohtukaebusi homo-, bi- ja transseksuaalide ning transvestiitide ühenduste vastu, kuid tunneb heameelt asjaolu üle, et kohus lükkas need tagasi; märgib siiski, et tuleb võtta täiendavaid meetmeid homofoobia ning seksuaalse sättumuse alusel diskrimineerimise vastu, nagu on kehtestatud Euroopa Nõukogu ministrite komitee soovituses liikmesriikidele võidelda diskrimineerimise vastu seksuaalse sättumuse või soolise identiteedi alusel; kutsub Türgi valitsust üles tegema Türgi relvajõududele korraldust lõpetada homoseksuaalsuse klassifitseerimine nn psühhoseksuaalse haigusena; avaldab soovi, et diskrimineerimise vastu võitlemise ja võrdõiguslikkuse komiteed käsitlev seaduseelnõu viidaks kooskõlla ELi normidega, sealhulgas selles osas, mis puudutab diskrimineerimist soo ja seksuaalse sättumuse alusel; nõuab tungivalt, et riiklikud ja kohalikud ametivõimud teeksid lõpu transseksuaalide ning sealhulgas transseksuaalidest seksitöötajate jätkuvale tapmisele; |
| --- | --- |

30.

nõuab tungivalt, et valitsus hoolitseks selle eest, et võrdõiguslikkus oleks soost, rassilisest või etnilisest päritolust, usutunnistusest või veendumustest, puudest, vanusest või seksuaalsest sättumusest olenemata õigusega tagatud ja tulemuslikult jõustatud; peab kahetsusväärseks hiljutisi kohtukaebusi homo-, bi- ja transseksuaalide ning transvestiitide ühenduste vastu, kuid tunneb heameelt asjaolu üle, et kohus lükkas need tagasi; märgib siiski, et tuleb võtta täiendavaid meetmeid homofoobia ning seksuaalse sättumuse alusel diskrimineerimise vastu, nagu on kehtestatud Euroopa Nõukogu ministrite komitee soovituses liikmesriikidele võidelda diskrimineerimise vastu seksuaalse sättumuse või soolise identiteedi alusel; kutsub Türgi valitsust üles tegema Türgi relvajõududele korraldust lõpetada homoseksuaalsuse klassifitseerimine nn psühhoseksuaalse haigusena; avaldab soovi, et diskrimineerimise vastu võitlemise ja võrdõiguslikkuse komiteed käsitlev seaduseelnõu viidaks kooskõlla ELi normidega, sealhulgas selles osas, mis puudutab diskrimineerimist soo ja seksuaalse sättumuse alusel; nõuab tungivalt, et riiklikud ja kohalikud ametivõimud teeksid lõpu transseksuaalide ning sealhulgas transseksuaalidest seksitöötajate jätkuvale tapmisele;

| 31. | on seisukohal, et Türgi peaks vastu võtma seaduse, mis näeb ette pikkuse osas mittekaristusliku, vabal valikul põhineva ja Türgi rahvusvahelisest õigusest tulenevate kohustustega kooskõlas oleva tsiviil- või sotsiaalteenistuse sõjaväeteenistuse alternatiivina; kutsub valitsust üles tagama, et täielikult järgitaks Euroopa Inimõiguste Kohtu otsust kohtuasjas Ülke vs. Türgi, muutes õigusakte, et kaotada kohtumõistmine niisuguste isikute üle, kes keelduvad sõjaväeteenistusest oma veendumuste tõttu; palub valitsusel uurida väiteid, mis käsitlevad sõjaväes vahi all viibivate sõjaväeteenistusest keeldunud isikute halba kohtlemist, ning võtma meetmeid niisuguse kuritarvitamise ennetamiseks tulevikus; |
| --- | --- |

31.

on seisukohal, et Türgi peaks vastu võtma seaduse, mis näeb ette pikkuse osas mittekaristusliku, vabal valikul põhineva ja Türgi rahvusvahelisest õigusest tulenevate kohustustega kooskõlas oleva tsiviil- või sotsiaalteenistuse sõjaväeteenistuse alternatiivina; kutsub valitsust üles tagama, et täielikult järgitaks Euroopa Inimõiguste Kohtu otsust kohtuasjas Ülke vs. Türgi, muutes õigusakte, et kaotada kohtumõistmine niisuguste isikute üle, kes keelduvad sõjaväeteenistusest oma veendumuste tõttu; palub valitsusel uurida väiteid, mis käsitlevad sõjaväes vahi all viibivate sõjaväeteenistusest keeldunud isikute halba kohtlemist, ning võtma meetmeid niisuguse kuritarvitamise ennetamiseks tulevikus;

| 32. | rõhutab, kui oluline on pakkuda inimõiguste kaitsjatele tulemuslikku kaitset; väljendab muret inimõiguste kaitsjate kohtuasjade ja kohtu alla andmise jätkumise pärast ning juhib erilist tähelepanu Pinar Seleki vastu algatatud kohtuprotsessile, mis on kolmest õigeksmõistvast otsusest hoolimata kestnud kaksteist aastat; kutsub komisjoni üles jälgima tähelepanelikult tema kohtuasja ja sarnaseid kohtuasju ning viibima niisugustel kohtuprotsessidel regulaarselt kohal; |
| --- | --- |

32.

rõhutab, kui oluline on pakkuda inimõiguste kaitsjatele tulemuslikku kaitset; väljendab muret inimõiguste kaitsjate kohtuasjade ja kohtu alla andmise jätkumise pärast ning juhib erilist tähelepanu Pinar Seleki vastu algatatud kohtuprotsessile, mis on kolmest õigeksmõistvast otsusest hoolimata kestnud kaksteist aastat; kutsub komisjoni üles jälgima tähelepanelikult tema kohtuasja ja sarnaseid kohtuasju ning viibima niisugustel kohtuprotsessidel regulaarselt kohal;

| 33. | nõuab tungivalt, et peamised parteid jõuaksid lahenduseni pearätiku keelustamise osas ülikoolides, et astuda vastu kõnealuse küsimuse Türgi ühiskonda polariseerivale mõjule; nõuab tungivalt, et kõnealune lahendus põhineks naiste vaba valiku austamisel; |
| --- | --- |

33.

nõuab tungivalt, et peamised parteid jõuaksid lahenduseni pearätiku keelustamise osas ülikoolides, et astuda vastu kõnealuse küsimuse Türgi ühiskonda polariseerivale mõjule; nõuab tungivalt, et kõnealune lahendus põhineks naiste vaba valiku austamisel;

| 34. | kordab tungivalt, pidades silmas, et seni ei ole pärast Euroopa Nõukogu parlamentaarse assamblee resolutsiooni 1625 vastuvõtmist järgnenud mingeid edusamme, oma nõuet Türgi valitsusele järgida poliitikat, mis säilitaks Türgi saarte Gökçeada (Imbros) ja Bozcaada (Tenedos) kahekultuurilise iseloomu, ning eeskätt tegeleda kreeka vähemuse hariduse ja omandiõiguse probleemidega; |
| --- | --- |

34.

kordab tungivalt, pidades silmas, et seni ei ole pärast Euroopa Nõukogu parlamentaarse assamblee resolutsiooni 1625 vastuvõtmist järgnenud mingeid edusamme, oma nõuet Türgi valitsusele järgida poliitikat, mis säilitaks Türgi saarte Gökçeada (Imbros) ja Bozcaada (Tenedos) kahekultuurilise iseloomu, ning eeskätt tegeleda kreeka vähemuse hariduse ja omandiõiguse probleemidega;

Sotsiaalse ühtekuuluvuse ja jõukuse suurendamine

| 35. | toob positiivselt esile Türgi majanduse vastupidavuse ülemaailmses majanduskriisis; rõhutab, et majanduse elavnemine pakub ainulaadse võimaluse suurendada tööturul osalemise ja tööhõive määra, mis on endiselt väga madalad, ulatudes vaevu 50 %ni, ning käivitada järkjärgulise sotsiaalse kaasamise protsessi; juhib tähelepanu valitsuse ja sotsiaalpartnerite ühisele vastutusele ning julgustab neid süvendama koostööd, et tugevdada sotsiaalse orientatsiooniga turumajanduse aluseid; |
| --- | --- |

35.

toob positiivselt esile Türgi majanduse vastupidavuse ülemaailmses majanduskriisis; rõhutab, et majanduse elavnemine pakub ainulaadse võimaluse suurendada tööturul osalemise ja tööhõive määra, mis on endiselt väga madalad, ulatudes vaevu 50 %ni, ning käivitada järkjärgulise sotsiaalse kaasamise protsessi; juhib tähelepanu valitsuse ja sotsiaalpartnerite ühisele vastutusele ning julgustab neid süvendama koostööd, et tugevdada sotsiaalse orientatsiooniga turumajanduse aluseid;

| 36. | nõuab tungivalt, et Türgi valitsus ja ELi liikmesriikide valitsused näeks ja esitaks türgi päritolu ELi kodanike integreerimist oma koduriikide ühiskonda mitte ohu vaid võimalusena meie ühiskonna tuleviku jaoks; |
| --- | --- |

36.

nõuab tungivalt, et Türgi valitsus ja ELi liikmesriikide valitsused näeks ja esitaks türgi päritolu ELi kodanike integreerimist oma koduriikide ühiskonda mitte ohu vaid võimalusena meie ühiskonna tuleviku jaoks;

| 37. | märgib, et ELi ja Türgi majandus on vastastikku seotud, ning juhib tähelepanu potentsiaalile suurendada jõukust nii ELis kui ka Türgis, kui Türgi üha rohkem ELi turuga integreerub; |
| --- | --- |

37.

märgib, et ELi ja Türgi majandus on vastastikku seotud, ning juhib tähelepanu potentsiaalile suurendada jõukust nii ELis kui ka Türgis, kui Türgi üha rohkem ELi turuga integreerub;

| 38. | väljendab heameelt paranduste üle, mis põhiseadusmuudatustega viidi sisse sotsiaalse dialoogi ja ametiühinguõiguste vallas; rõhutab siiski, et sellele lisaks tuleb õiguslikku raamistikku, sealhulgas ametiühinguid käsitlevaid lõpule viimata õigusakte põhjalikult kohandada ILO ja ELi standarditega; ergutab majandus- ja sotsiaalnõukogu kõiki osapooli aktiivsemalt tegutsema ning tõhustama oma pühendumust ja koostööd selle eesmärgi saavutamiseks; |
| --- | --- |

38.

väljendab heameelt paranduste üle, mis põhiseadusmuudatustega viidi sisse sotsiaalse dialoogi ja ametiühinguõiguste vallas; rõhutab siiski, et sellele lisaks tuleb õiguslikku raamistikku, sealhulgas ametiühinguid käsitlevaid lõpule viimata õigusakte põhjalikult kohandada ILO ja ELi standarditega; ergutab majandus- ja sotsiaalnõukogu kõiki osapooli aktiivsemalt tegutsema ning tõhustama oma pühendumust ja koostööd selle eesmärgi saavutamiseks;

| 39. | kordab, et vaja on tugevdada ühtekuuluvust Türgi piirkondade, aga ka maa- ja linnapiirkondade vahel; toob sellega seoses esile hariduse erilise rolli ja vajaduse tegeleda püsivate suurte piirkondlike erinevustega hariduse kvaliteedis ja õppurite arvus; |
| --- | --- |

39.

kordab, et vaja on tugevdada ühtekuuluvust Türgi piirkondade, aga ka maa- ja linnapiirkondade vahel; toob sellega seoses esile hariduse erilise rolli ja vajaduse tegeleda püsivate suurte piirkondlike erinevustega hariduse kvaliteedis ja õppurite arvus;

| 40. | nõuab, et valitsus kaaluks igati säästvuse aspekti ja keskkonnamõjusid seoses oma kavaga rajada uus vee- ja energiainfrastruktuur Kagu-Anatoolia projekti raames, mis ähvardab hävitada keskkonna ja ainulaadse maastiku paljudes piirkondades, ning eelkõige niisuguse projekti mõju naaberriik Iraagile; rõhutab eelkõige, et seaduse eelnõu looduskaitse ja bioloogilise mitmekesisuse kohta on vaja muuta nii, et see säilitaks kultuuri- ja arheoloogilise pärandi täielikult Euroopa norme järgides ning paneks vastutuse looduskaitse vallas selgelt täitevvõimule; kutsub Türgi valitsust üles võtma vastu ambitsioonikama poliitilise raamistiku, mida toetavad konkreetsed tegevuskavad süsinikuühendite heitkoguste kasvu vastu võitlemiseks; |
| --- | --- |

40.

nõuab, et valitsus kaaluks igati säästvuse aspekti ja keskkonnamõjusid seoses oma kavaga rajada uus vee- ja energiainfrastruktuur Kagu-Anatoolia projekti raames, mis ähvardab hävitada keskkonna ja ainulaadse maastiku paljudes piirkondades, ning eelkõige niisuguse projekti mõju naaberriik Iraagile; rõhutab eelkõige, et seaduse eelnõu looduskaitse ja bioloogilise mitmekesisuse kohta on vaja muuta nii, et see säilitaks kultuuri- ja arheoloogilise pärandi täielikult Euroopa norme järgides ning paneks vastutuse looduskaitse vallas selgelt täitevvõimule; kutsub Türgi valitsust üles võtma vastu ambitsioonikama poliitilise raamistiku, mida toetavad konkreetsed tegevuskavad süsinikuühendite heitkoguste kasvu vastu võitlemiseks;

Heanaaberlike suhete arendamine

| 41. | kutsub Türgi valitsust ja kõiki asjaomaseid isikuid üles aktiivselt toetama käimasolevaid läbirääkimisi Küprose küsimuses ning aitama konkreetsete kokkulepetega kaasa Küprose küsimuse terviklikule lahendusele; kutsub Türgi valitsust üles looma läbirääkimisteks sobiva õhkkonna, alustades kohe oma vägede väljaviimist Küproselt; nõuab tungivalt, et ÜRO peasekretäri nõuet järgides teeksid Küprose kaks kogukonda intensiivselt tööd läbirääkimistel juba saavutatud edu kasutamiseks selleks, et leida kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu asjakohaste resolutsioonidega, eelkõige resolutsiooniga 550 (1984), ja ELi aluspõhimõtetega püsiv lahendus, mis oleks kasulik Küprose elanikele, ELile ja Türgile; |
| --- | --- |

41.

kutsub Türgi valitsust ja kõiki asjaomaseid isikuid üles aktiivselt toetama käimasolevaid läbirääkimisi Küprose küsimuses ning aitama konkreetsete kokkulepetega kaasa Küprose küsimuse terviklikule lahendusele; kutsub Türgi valitsust üles looma läbirääkimisteks sobiva õhkkonna, alustades kohe oma vägede väljaviimist Küproselt; nõuab tungivalt, et ÜRO peasekretäri nõuet järgides teeksid Küprose kaks kogukonda intensiivselt tööd läbirääkimistel juba saavutatud edu kasutamiseks selleks, et leida kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu asjakohaste resolutsioonidega, eelkõige resolutsiooniga 550 (1984), ja ELi aluspõhimõtetega püsiv lahendus, mis oleks kasulik Küprose elanikele, ELile ja Türgile;

| 42. | ergutab Türgit intensiivistama oma toetust komisjonile, kes tegeleb Küprosel kadunud isikutega, eelkõige lihtsustama juurdepääsu militaartsoonidele ja arhiividele, ning võtma vastavalt Euroopa Inimõiguste Kohtu järeldustele kadunud inimeste humanitaarküsimuses kõiki muid asjakohaseid meetmeid; |
| --- | --- |

42.

ergutab Türgit intensiivistama oma toetust komisjonile, kes tegeleb Küprosel kadunud isikutega, eelkõige lihtsustama juurdepääsu militaartsoonidele ja arhiividele, ning võtma vastavalt Euroopa Inimõiguste Kohtu järeldustele kadunud inimeste humanitaarküsimuses kõiki muid asjakohaseid meetmeid;

| 43. | kutsub Türgit ja Põhja-Küprose ametivõime üles loobuma Türgi kodanike uutest asundustest saarel, sest see muudaks veelgi demograafilist tasakaalu ja vähendaks kodanike lojaalsust tulevase ühise riigi suhtes, mis rajaneks ühisel minevikul; kutsub Türgit üles tegelema Türgi kodanike asunduste (asunike) probleemiga saarel, järgides Genfi konventsiooni ja rahvusvahelise õiguse põhimõtteid; |
| --- | --- |

43.

kutsub Türgit ja Põhja-Küprose ametivõime üles loobuma Türgi kodanike uutest asundustest saarel, sest see muudaks veelgi demograafilist tasakaalu ja vähendaks kodanike lojaalsust tulevase ühise riigi suhtes, mis rajaneks ühisel minevikul; kutsub Türgit üles tegelema Türgi kodanike asunduste (asunike) probleemiga saarel, järgides Genfi konventsiooni ja rahvusvahelise õiguse põhimõtteid;

| 44. | nõuab tungivalt, et mõlemad pooled, Türgi ja Armeenia, ratifitseeriks protokollid eeltingimusteta ja avaksid piiri; kutsub Türgit üles kasutama oma piirkondlikku mõjuvõimu, et tõhustada usaldust suurendavaid meetmeid; |
| --- | --- |

44.

nõuab tungivalt, et mõlemad pooled, Türgi ja Armeenia, ratifitseeriks protokollid eeltingimusteta ja avaksid piiri; kutsub Türgit üles kasutama oma piirkondlikku mõjuvõimu, et tõhustada usaldust suurendavaid meetmeid;

| 45. | võtab teadmiseks Türgi ja Kreeka intensiivistatud pingutused, et parandada oma kahepoolseid suhteid; peab siiski kahetsusväärseks, et Türgi Suure Rahvuskogu kuulutatud casus belli ähvardust Kreeka vastu ei ole siiani tühistatud; ootab, et Türgi valitsus lõpetaks jätkuvad Kreeka õhuruumi rikkumised ja sõjalennukite lennud üle Kreeka saarte; |
| --- | --- |

45.

võtab teadmiseks Türgi ja Kreeka intensiivistatud pingutused, et parandada oma kahepoolseid suhteid; peab siiski kahetsusväärseks, et Türgi Suure Rahvuskogu kuulutatud casus belli ähvardust Kreeka vastu ei ole siiani tühistatud; ootab, et Türgi valitsus lõpetaks jätkuvad Kreeka õhuruumi rikkumised ja sõjalennukite lennud üle Kreeka saarte;

| 46. | rõhutab, et Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsioon, millele on alla kirjutanud EL, 27 liikmesriiki ja kõik teised kandidaatriigid, on ELi õigustiku osa; kutsub seetõttu Türgi valitsust üles konventsiooni täies mahus ja edasiste viivitusteta allkirjastama ja ratifitseerima; |
| --- | --- |

46.

rõhutab, et Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsioon, millele on alla kirjutanud EL, 27 liikmesriiki ja kõik teised kandidaatriigid, on ELi õigustiku osa; kutsub seetõttu Türgi valitsust üles konventsiooni täies mahus ja edasiste viivitusteta allkirjastama ja ratifitseerima;

| 47. | avaldab tunnustust Türgi ja Iraagi suhete süvendamise üle, kuhu on kaasatud ka Kurdistani piirkondlik valitsus Iraagis, ning juhib eelkõige tähelepanu Türgi panusele Iraagi stabiliseerimisel; kutsub Türgit üles sõnastama koos Iraagi valitsuse ja teiste naaberriikidega meetmed, millega võidelda Türgi valitsuse poolt heaks kiidetud hüdroelektri tootmiseks mõeldud tammiprojekti negatiivsete mõjude vastu; |
| --- | --- |

47.

avaldab tunnustust Türgi ja Iraagi suhete süvendamise üle, kuhu on kaasatud ka Kurdistani piirkondlik valitsus Iraagis, ning juhib eelkõige tähelepanu Türgi panusele Iraagi stabiliseerimisel; kutsub Türgit üles sõnastama koos Iraagi valitsuse ja teiste naaberriikidega meetmed, millega võidelda Türgi valitsuse poolt heaks kiidetud hüdroelektri tootmiseks mõeldud tammiprojekti negatiivsete mõjude vastu;

ELi-Türgi koostöö süvendamine

| 48. | taunib asjaolu, et Türgi ei ole siiani rakendanud EÜ-Türgi assotsieerimislepingu lisaprotokolli, mis jätkuvalt mõjutab läbirääkimiste protsessi, ning kutsub Türgi valitsust üles protokolli täies ulatuses rakendama; |
| --- | --- |

48.

taunib asjaolu, et Türgi ei ole siiani rakendanud EÜ-Türgi assotsieerimislepingu lisaprotokolli, mis jätkuvalt mõjutab läbirääkimiste protsessi, ning kutsub Türgi valitsust üles protokolli täies ulatuses rakendama;

| 49. | võtab teadmiseks edusammud, mida Türgi on saavutanud energeetikapeatükis, ning nõuab taas tungivalt, et nõukogu alustaks viivitamata läbirääkimisi selle peatüki üle; kutsub Türgi valitsust üles suurendama oma pingutusi läbirääkimistel energiaühenduse asutamislepinguga ühinemiseks; tervitab Nabucco gaasijuhtme valitsustevahelise kokkuleppe ratifitseerimist ning Türgit, Kreekat ja Itaaliat ühendava (ITGI) maagaasijuhtme toimimist käsitleva vastastikuse mõistmise memorandumi allakirjutamist, mis on mõlemad ELi energiavarustuse kindluse seisukohalt olulised projektid; |
| --- | --- |

49.

võtab teadmiseks edusammud, mida Türgi on saavutanud energeetikapeatükis, ning nõuab taas tungivalt, et nõukogu alustaks viivitamata läbirääkimisi selle peatüki üle; kutsub Türgi valitsust üles suurendama oma pingutusi läbirääkimistel energiaühenduse asutamislepinguga ühinemiseks; tervitab Nabucco gaasijuhtme valitsustevahelise kokkuleppe ratifitseerimist ning Türgit, Kreekat ja Itaaliat ühendava (ITGI) maagaasijuhtme toimimist käsitleva vastastikuse mõistmise memorandumi allakirjutamist, mis on mõlemad ELi energiavarustuse kindluse seisukohalt olulised projektid;

| 50. | väljendab rahulolu seoses 30. juunil 2010 avatud ja praegu jätkuvate läbirääkimistega toiduohutuse, veterinaar- ja fütosanitaarpoliitika peatüki üle; soovitab Türgil astuda vajalikud sammud teatavate peatükkide, näiteks ettevõtlus- ja tööstuspoliitika või üleeuroopaliste võrkude peatüki sulgemiseks; |
| --- | --- |

50.

väljendab rahulolu seoses 30. juunil 2010 avatud ja praegu jätkuvate läbirääkimistega toiduohutuse, veterinaar- ja fütosanitaarpoliitika peatüki üle; soovitab Türgil astuda vajalikud sammud teatavate peatükkide, näiteks ettevõtlus- ja tööstuspoliitika või üleeuroopaliste võrkude peatüki sulgemiseks;

| 51. | väljendab heameelt ELi-Türgi tagasivõtulepingu sõlmimiseks peetud läbirääkimiste lõpuleviimise üle ning kutsub Türgi valitsust üles tagama, et kuni selle lepingu jõustumiseni rakendataks täiel määral kehtivaid kahepoolseid lepinguid; rõhutab, et oluline on tõhustada ELi ja Türgi koostööd rände juhtimisel ja piiride kontrollimisel, arvestades Türgi kaudu ELi territooriumile sisenevate ebaseaduslike sisserändajate suurt osakaalu; tunneb heameelt tsiviilühiskonnaga konsulteerimise üle kolme varjupaigateemalise seaduseelnõu teemal ning nõuab tungivalt, et valitsus esitaks need eelnõud viivitamata parlamendile; on seisukohal, et kui tagasivõtuleping jõustub, peaks nõukogu volitama komisjoni algatama viisadialoogi, pöörates olulise meetmena liikuvuse valdkonnas tähelepanu eelkõige ettevõtjate ja üliõpilaste ELi sissesõidu tingimustele; |
| --- | --- |

51.

väljendab heameelt ELi-Türgi tagasivõtulepingu sõlmimiseks peetud läbirääkimiste lõpuleviimise üle ning kutsub Türgi valitsust üles tagama, et kuni selle lepingu jõustumiseni rakendataks täiel määral kehtivaid kahepoolseid lepinguid; rõhutab, et oluline on tõhustada ELi ja Türgi koostööd rände juhtimisel ja piiride kontrollimisel, arvestades Türgi kaudu ELi territooriumile sisenevate ebaseaduslike sisserändajate suurt osakaalu; tunneb heameelt tsiviilühiskonnaga konsulteerimise üle kolme varjupaigateemalise seaduseelnõu teemal ning nõuab tungivalt, et valitsus esitaks need eelnõud viivitamata parlamendile; on seisukohal, et kui tagasivõtuleping jõustub, peaks nõukogu volitama komisjoni algatama viisadialoogi, pöörates olulise meetmena liikuvuse valdkonnas tähelepanu eelkõige ettevõtjate ja üliõpilaste ELi sissesõidu tingimustele;

| 52. | märgib ära Türgi järjest aktiivsema välispoliitika, mille eesmärk on tugevdada oma piirkondliku mõjujõu rolli; kutsub komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat üles seda mõõdet igati arvestama ning tegema Türgiga koostööd eesmärkide kooskõlastamisel ja ELi huvide asjakohasel edendamisel; kutsub Türgi valitsust üles oma välispoliitikat ELiga rohkem kooskõlastama; põhimõtteliselt tervitab hiljuti Türgi naaberriikide suhtes välja kuulutatud nn probleemide puudumise poliitikat, kuid juhib tähelepanu sellele, et Türgil on vaja säilitada ühemõtteline toetus ühistele Euroopa väärtustele ja huvidele; kutsub komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat üles intensiivistama Türgiga peetavat dialoogi vastastikku huvi pakkuvates välispoliitika küsimustes; võttes arvesse eeskuju, mida Türgi pakub paljudele Araabia riikidele ilmaliku demokraatiana moslemitest elanikkonna enamuse juures, ergutab tugevalt kooskõlastatud jõupingutuste jätkamist demokratiseerumise ja arengu toetuseks Lähis-Idas ja Põhja-Aafrikas; |
| --- | --- |

52.

märgib ära Türgi järjest aktiivsema välispoliitika, mille eesmärk on tugevdada oma piirkondliku mõjujõu rolli; kutsub komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat üles seda mõõdet igati arvestama ning tegema Türgiga koostööd eesmärkide kooskõlastamisel ja ELi huvide asjakohasel edendamisel; kutsub Türgi valitsust üles oma välispoliitikat ELiga rohkem kooskõlastama; põhimõtteliselt tervitab hiljuti Türgi naaberriikide suhtes välja kuulutatud nn probleemide puudumise poliitikat, kuid juhib tähelepanu sellele, et Türgil on vaja säilitada ühemõtteline toetus ühistele Euroopa väärtustele ja huvidele; kutsub komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat üles intensiivistama Türgiga peetavat dialoogi vastastikku huvi pakkuvates välispoliitika küsimustes; võttes arvesse eeskuju, mida Türgi pakub paljudele Araabia riikidele ilmaliku demokraatiana moslemitest elanikkonna enamuse juures, ergutab tugevalt kooskõlastatud jõupingutuste jätkamist demokratiseerumise ja arengu toetuseks Lähis-Idas ja Põhja-Aafrikas;

| 53. | rõhutab Musta mere piirkonna strateegilist tähtsust ELi jaoks; on seisukohal, et Türgi on selles piirkonnas ELi tähtis partner ning kutsub Türgit üles ELi poliitikat ja meetmeid Musta mere piirkonnas, sealhulgas võimalikku ELi Musta mere strateegiat toetama ja nende elluviimisele aktiivselt kaasa aitama; |
| --- | --- |

53.

rõhutab Musta mere piirkonna strateegilist tähtsust ELi jaoks; on seisukohal, et Türgi on selles piirkonnas ELi tähtis partner ning kutsub Türgit üles ELi poliitikat ja meetmeid Musta mere piirkonnas, sealhulgas võimalikku ELi Musta mere strateegiat toetama ja nende elluviimisele aktiivselt kaasa aitama;

| 54. | nõuab Türgi valitsuselt täielikku toetust rahvusvahelise üldsuse pingutustele, et takistada Iraani tuumarelva soetamast, ning taunib seda, et Türgi hääletas ÜRO Julgeolekunõukogu asjakohase resolutsiooni vastu; on seisukohal, et Türgi saaks kaasa aidata demokratiseerumisele ja inimõiguste tugevdamisele Iraanis, kooskõlastades samas oma jõupingutusi ELiga; |
| --- | --- |

54.

nõuab Türgi valitsuselt täielikku toetust rahvusvahelise üldsuse pingutustele, et takistada Iraani tuumarelva soetamast, ning taunib seda, et Türgi hääletas ÜRO Julgeolekunõukogu asjakohase resolutsiooni vastu; on seisukohal, et Türgi saaks kaasa aidata demokratiseerumisele ja inimõiguste tugevdamisele Iraanis, kooskõlastades samas oma jõupingutusi ELiga;

| 55. | on veendunud, et Türgil on tähtis osa dialoogi edendamisel Lähis-Ida rahuprotsessis ja Liibanoni stabiliseerimise toetamisel, ning kutsub Türgit üles uuendama tihedaid sidemeid Iisraeliga, asuma taas konstruktiivse vahendaja kohale ja aitama eeskätt kaasa Palestiina omavalitsuse tugevdamisele; |
| --- | --- |

55.

on veendunud, et Türgil on tähtis osa dialoogi edendamisel Lähis-Ida rahuprotsessis ja Liibanoni stabiliseerimise toetamisel, ning kutsub Türgit üles uuendama tihedaid sidemeid Iisraeliga, asuma taas konstruktiivse vahendaja kohale ja aitama eeskätt kaasa Palestiina omavalitsuse tugevdamisele;

| 56. | tunnustab Türgi konstruktiivset tegutsemist Atlandi-üleste partnerite toetamisel Afganistanis ja Balkanil; peab siiski kahetsusväärseks, et NATO ja ELi strateegiline koostöö, mis väljuks Berlin Plus kokkulepete raamidest, on tõkestatud Türgi vastuseisu tõttu; |
| --- | --- |

56.

tunnustab Türgi konstruktiivset tegutsemist Atlandi-üleste partnerite toetamisel Afganistanis ja Balkanil; peab siiski kahetsusväärseks, et NATO ja ELi strateegiline koostöö, mis väljuks Berlin Plus kokkulepete raamidest, on tõkestatud Türgi vastuseisu tõttu;

| 57. | kutsub Türgi valitsust üles kirjutama alla Rahvusvahelise Kriminaalkohtu statuudile ja esitama selle ratifitseerimiseks, millega suureneks veelgi Türgi panus globaalsesse mitmepoolsesse süsteemi ja osalus selles; |
| --- | --- |

57.

kutsub Türgi valitsust üles kirjutama alla Rahvusvahelise Kriminaalkohtu statuudile ja esitama selle ratifitseerimiseks, millega suureneks veelgi Türgi panus globaalsesse mitmepoolsesse süsteemi ja osalus selles;

| 58. | võtab teadmiseks komisjoni ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA) rakendamise 2009. aasta aruandes esitatud järeldused ja parandusettepanekud eesmärkide ja projektide tähtsusjärjekorda seadmiseks vastavalt ühinemiskriteeriumidele, lähtuvalt kontrollikoja eriaruandes nr 16/2009 tehtud ettepanekust; rõhutab põhjaliku järelevalve tähtsust IPA rakendamise üle, sest käivitatakse üha rohkem projekte; |
| --- | --- |

58.

võtab teadmiseks komisjoni ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA) rakendamise 2009. aasta aruandes esitatud järeldused ja parandusettepanekud eesmärkide ja projektide tähtsusjärjekorda seadmiseks vastavalt ühinemiskriteeriumidele, lähtuvalt kontrollikoja eriaruandes nr 16/2009 tehtud ettepanekust; rõhutab põhjaliku järelevalve tähtsust IPA rakendamise üle, sest käivitatakse üha rohkem projekte;

*

* *

| 59. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Nõukogu peasekretärile, Euroopa Inimõiguste Kohtu presidendile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Türgi Vabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

59.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Nõukogu peasekretärile, Euroopa Inimõiguste Kohtu presidendile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Türgi Vabariigi valitsusele ja parlamendile.

---

(1)  ELT C 306 E, 15.12.2006, lk 284.

(2)  ELT C 263 E, 16.10.2008, lk 452.

(3)  ELT C 279 E, 19.11.2009, lk 57.

(4)  ELT C 87 E, 1.4.2010, lk 139.

(5)  ELT C 341 E, 16.12.2010, lk 59.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0324.

(7)  ELT L 51, 26.2.2008, lk 4.

---

| 7.7.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 199/106 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 199/106

---

Kolmapäev, 9. märts 2011Montenegro Euroopaga integreerumise protsess

P7_TA(2011)0091

Euroopa Parlamendi 9. märtsi 2011. aasta resolutsioon Montenegro Euroopaga integreerumise protsessi kohta

2012/C 199 E/14

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 17. detsembri 2010. aasta otsust anda Montenegrole Euroopa Liidu liikmekandidaadi staatus; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 17. detsembri 2010. aasta otsust anda Montenegrole Euroopa Liidu liikmekandidaadi staatus;

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Komisjoni arvamus Montenegro Euroopa Liidu liikmeks astumise avalduse kohta” (KOM(2010)0670); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Komisjoni arvamus Montenegro Euroopa Liidu liikmeks astumise avalduse kohta” (KOM(2010)0670);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule laienemisstrateegia ja peamiste ülesannete kohta aastatel 2010–2011 (KOM(2010)0660); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule laienemisstrateegia ja peamiste ülesannete kohta aastatel 2010–2011 (KOM(2010)0660);

| — | võttes arvesse 29. märtsi 2010. aasta stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingut ühelt poolt Euroopa Ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Montenegro Vabariigi vahel (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 29. märtsi 2010. aasta stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingut ühelt poolt Euroopa Ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Montenegro Vabariigi vahel (1);

| — | võttes arvesse 8. novembri 2007. aasta EÜ ja Montenegro vahelist tagasivõtmise lepingut (2) ning nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1244/2009, mis võeti vastu 1. detsembril 2009. aastal ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 8. novembri 2007. aasta EÜ ja Montenegro vahelist tagasivõtmise lepingut (2) ning nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1244/2009, mis võeti vastu 1. detsembril 2009. aastal ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (3);

| — | võttes arvesse 27. ja 28. septembril 2010. aastal kokku tulnud ELi–Montenegro parlamentaarse stabiliseerimis- ja assotsieerimiskomitee soovitusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 27. ja 28. septembril 2010. aastal kokku tulnud ELi–Montenegro parlamentaarse stabiliseerimis- ja assotsieerimiskomitee soovitusi;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2,

| A. | arvestades, et 19. ja 20. juunil 2003. aastal Thessalonikis kokku tulnud Euroopa Ülemkogul kinnitati uuesti, et Lääne-Balkani riikide tulevik on Euroopa Liidus; arvestades, et seda avaldust on korratud 15. ja 16. juunil 2006. aastal Brüsselis kokku tulnud Euroopa Ülemkogul ning hilisematel tippkohtumistel, |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 19. ja 20. juunil 2003. aastal Thessalonikis kokku tulnud Euroopa Ülemkogul kinnitati uuesti, et Lääne-Balkani riikide tulevik on Euroopa Liidus; arvestades, et seda avaldust on korratud 15. ja 16. juunil 2006. aastal Brüsselis kokku tulnud Euroopa Ülemkogul ning hilisematel tippkohtumistel,

| 1. | tunneb heameelt üldise üksmeele ja selle üle, et Montenegro valitsus ja opositsioonierakonnad peavad Euroopaga integreerumist väga oluliseks, mille tulemusena on riigi iseseisvumisest alates tehtud reformiprotsessis suuri edusamme; tunneb rõõmu Podgorica uue poliitilise juhtkonna üle ning ergutab uut valitsust jätkama Montenegro Euroopaga integreerumise protsessi ja kiirendama Kopenhaageni kriteeriumide täitmiseks teostatavaid reforme; |
| --- | --- |

1.

tunneb heameelt üldise üksmeele ja selle üle, et Montenegro valitsus ja opositsioonierakonnad peavad Euroopaga integreerumist väga oluliseks, mille tulemusena on riigi iseseisvumisest alates tehtud reformiprotsessis suuri edusamme; tunneb rõõmu Podgorica uue poliitilise juhtkonna üle ning ergutab uut valitsust jätkama Montenegro Euroopaga integreerumise protsessi ja kiirendama Kopenhaageni kriteeriumide täitmiseks teostatavaid reforme;

| 2. | rõõmustab Euroopa Ülemkogu 17. detsembri 2010. aasta otsuse üle anda Montenegrole Euroopa Liidu liikmekandidaadi staatus; peab siiski kahetsusväärseks asjaolu, et kandidaatriigi staatus on lahutatud läbirääkimiste avamise õigusest, ning rõhutab, et läbirääkimiste alustamise otsust ei tohiks liigselt või põhjendamatult edasi lükata; eeldab, et läbirääkimised algavad hiljemalt pärast komisjoni 2011. aasta eduaruande avaldamist, tingimusel, et Montenegro teeb olulisi edusamme komisjoni seatud eesmärkide saavutamisel; |
| --- | --- |

2.

rõõmustab Euroopa Ülemkogu 17. detsembri 2010. aasta otsuse üle anda Montenegrole Euroopa Liidu liikmekandidaadi staatus; peab siiski kahetsusväärseks asjaolu, et kandidaatriigi staatus on lahutatud läbirääkimiste avamise õigusest, ning rõhutab, et läbirääkimiste alustamise otsust ei tohiks liigselt või põhjendamatult edasi lükata; eeldab, et läbirääkimised algavad hiljemalt pärast komisjoni 2011. aasta eduaruande avaldamist, tingimusel, et Montenegro teeb olulisi edusamme komisjoni seatud eesmärkide saavutamisel;

| 3. | peab kiiduväärseks nõukogu otsust anda Montenegro kodanikele võimalus reisida alates 19. detsembrist 2009 viisavabalt (täielik viisavabadus) ELi Schengeni alale; toonitab niisuguse sammu tähtsust inimestevaheliste kontaktide arengule eelkõige hariduse, teadusuuringute ja turismi valdkonnas ning ärikontaktide ja rahvusvahelise ametiühingukoostöö jaoks; kutsub ELi riike, kes ei ole ühinenud Schengeni alaga, samuti kaaluma Montenegro kodanike puhul sarnase viisanõude kaotamise korra vastuvõtmist, eriti võttes arvesse viisanõude kaotamise sujuvat rakendamist Schengeni alasse kuuluvate ELi riikidega; |
| --- | --- |

3.

peab kiiduväärseks nõukogu otsust anda Montenegro kodanikele võimalus reisida alates 19. detsembrist 2009 viisavabalt (täielik viisavabadus) ELi Schengeni alale; toonitab niisuguse sammu tähtsust inimestevaheliste kontaktide arengule eelkõige hariduse, teadusuuringute ja turismi valdkonnas ning ärikontaktide ja rahvusvahelise ametiühingukoostöö jaoks; kutsub ELi riike, kes ei ole ühinenud Schengeni alaga, samuti kaaluma Montenegro kodanike puhul sarnase viisanõude kaotamise korra vastuvõtmist, eriti võttes arvesse viisanõude kaotamise sujuvat rakendamist Schengeni alasse kuuluvate ELi riikidega;

| 4. | tunneb heameelt asjaolu üle, et riigi õigusliku ja põhiseadusliku raamistiku loomise protsess on peaaegu lõpule jõudnud; juhib siiski tähelepanu asjaolule, et tähtaega, mis seati kehtiva õigussüsteemi kooskõlla viimiseks uue põhiseadusega, on neljandat korda pikendatud, ning kutsub ametivõime üles võtma kiiresti vastu menetluses olevad õigusaktid, eelkõige valimiste õigusraamistiku muudatused; vastavalt OSCE Demokraatlike Institutsioonide ja Inimõiguste Büroo (ODIHR) ja Veneetsia komisjoni soovitustele kutsub kõiki parteisid menetletavate õigusaktide üle edasiste viivitusteta konsensust saavutama ja parandama valimiskomisjonis või kohtutes valimistega seotud kaebuste kontrollimise mehhanismi; palub Montenegro parlamendil kiiresti ja märgatavalt suurendada valitsuse esitatud seaduseelnõude ELi õigustikule vastavuse kindlakstegemise suutlikkust ning nõuab tungivalt, et komisjon ühinemiseelse abi rahastamisvahendi raames selleks vajalikku tehnilist abi annaks; nõuab tungivalt, et valitsus muudaks õigusloomeprotsessi läbipaistvamaks ja avalikkusele juurdepääsetavaks; |
| --- | --- |

4.

tunneb heameelt asjaolu üle, et riigi õigusliku ja põhiseadusliku raamistiku loomise protsess on peaaegu lõpule jõudnud; juhib siiski tähelepanu asjaolule, et tähtaega, mis seati kehtiva õigussüsteemi kooskõlla viimiseks uue põhiseadusega, on neljandat korda pikendatud, ning kutsub ametivõime üles võtma kiiresti vastu menetluses olevad õigusaktid, eelkõige valimiste õigusraamistiku muudatused; vastavalt OSCE Demokraatlike Institutsioonide ja Inimõiguste Büroo (ODIHR) ja Veneetsia komisjoni soovitustele kutsub kõiki parteisid menetletavate õigusaktide üle edasiste viivitusteta konsensust saavutama ja parandama valimiskomisjonis või kohtutes valimistega seotud kaebuste kontrollimise mehhanismi; palub Montenegro parlamendil kiiresti ja märgatavalt suurendada valitsuse esitatud seaduseelnõude ELi õigustikule vastavuse kindlakstegemise suutlikkust ning nõuab tungivalt, et komisjon ühinemiseelse abi rahastamisvahendi raames selleks vajalikku tehnilist abi annaks; nõuab tungivalt, et valitsus muudaks õigusloomeprotsessi läbipaistvamaks ja avalikkusele juurdepääsetavaks;

| 5. | märgib rahuldusega, et ühinemiseelse abi rahastamisvahend (IPA) toimib Montenegros hästi; õhutab Montenegro valitsust ja komisjoni IPA rahastamise haldusmenetlust lihtsustama, et muuta see kättesaadavamaks väiksematele ja tsentraliseerimata kodanikuühendustele, ametiühingutele ja muudele toetusesaajatele; |
| --- | --- |

5.

märgib rahuldusega, et ühinemiseelse abi rahastamisvahend (IPA) toimib Montenegros hästi; õhutab Montenegro valitsust ja komisjoni IPA rahastamise haldusmenetlust lihtsustama, et muuta see kättesaadavamaks väiksematele ja tsentraliseerimata kodanikuühendustele, ametiühingutele ja muudele toetusesaajatele;

| 6. | kordab õigusriigi põhimõtte ülimat tähtsust riigi arengu ja riigiasutuste usaldusväärsuse jaoks kodanike silmis; tunneb seega heameelt valitsuse ja parlamendi aktiivsema tegevuse üle vajalike õigusaktide ettevalmistamisel ja vastuvõtmisel; toonitab siiski, kui oluline on üldsuse osavõtt uute õigusaktide kavandamisest ja kõnealuste õigusaktide tulemuslik rakendamine, et edusammud oleksid kodanikele nähtavad; |
| --- | --- |

6.

kordab õigusriigi põhimõtte ülimat tähtsust riigi arengu ja riigiasutuste usaldusväärsuse jaoks kodanike silmis; tunneb seega heameelt valitsuse ja parlamendi aktiivsema tegevuse üle vajalike õigusaktide ettevalmistamisel ja vastuvõtmisel; toonitab siiski, kui oluline on üldsuse osavõtt uute õigusaktide kavandamisest ja kõnealuste õigusaktide tulemuslik rakendamine, et edusammud oleksid kodanikele nähtavad;

| 7. | avaldab heameelt Montenegro parlamendi ettepaneku üle muuta riikliku valimiskomisjoni esimehe ametikoht professionaalseks, samas kutsub üles ka kõigi valimiskomisjoni liikmete ametikohtade professionaliseerimisele ning komisjoni volituste suurendamisele, et tagada valimisprotsessi läbipaistev, demokraatlik ja tulemuslik haldamine; |
| --- | --- |

7.

avaldab heameelt Montenegro parlamendi ettepaneku üle muuta riikliku valimiskomisjoni esimehe ametikoht professionaalseks, samas kutsub üles ka kõigi valimiskomisjoni liikmete ametikohtade professionaliseerimisele ning komisjoni volituste suurendamisele, et tagada valimisprotsessi läbipaistev, demokraatlik ja tulemuslik haldamine;

| 8. | märgib olulisi edusamme tähtsate korruptsioonivastase võitluse valdkonna õigusaktide vastuvõtmisel ning tunneb heameelt uue strateegia ja tegevuskava vastuvõtmise üle, samuti riikliku komisjoni moodustamise üle nende rakendamiseks; rõhutab siiski, et korruptsioon on paljudes valdkondades veel üldiselt levinud, eelkõige ehituses, erastamisel ja riigihankesektoris, ning see kujutab endast tõsist probleemi; lisaks märgib, et korruptsioonijuhtude uurimise, kohtuprotsesside ja kohtuotsuste langetamise tulemuslikkus on endiselt vähene; rõhutab, kui tähtis on luua korruptsiooni vastu võitlemiseks selge ja kõikehõlmav raamistik, mis hõlmaks ka teabe vaba juurdepääsetavuse seaduse paremat rakendamist, kooskõlastamist õiguskaitseasutuste vahel ja ühte konkreetset ametiasutust, mis jälgiks ja jõustaks valitsusasutuste kohustusi ning võtaks järelmeetmeid üldsuse esitatud kaebuste puhul (ombudsman); juhib tähelepanu vajadusele rakendada tulemuslikult kõnealuses valdkonnas vastuvõetud õigusakte, et anda õiguskaitseasutustele uued vahendid korruptsiooni vastu võitlemiseks; nõuab tungivalt parteisid ja valimiskampaania rahastamist käsitleva õigusliku raamistiku muutmist, et tagada rahastamismehhanismide sõltumatu kontrollimine ja läbipaistvus; |
| --- | --- |

8.

märgib olulisi edusamme tähtsate korruptsioonivastase võitluse valdkonna õigusaktide vastuvõtmisel ning tunneb heameelt uue strateegia ja tegevuskava vastuvõtmise üle, samuti riikliku komisjoni moodustamise üle nende rakendamiseks; rõhutab siiski, et korruptsioon on paljudes valdkondades veel üldiselt levinud, eelkõige ehituses, erastamisel ja riigihankesektoris, ning see kujutab endast tõsist probleemi; lisaks märgib, et korruptsioonijuhtude uurimise, kohtuprotsesside ja kohtuotsuste langetamise tulemuslikkus on endiselt vähene; rõhutab, kui tähtis on luua korruptsiooni vastu võitlemiseks selge ja kõikehõlmav raamistik, mis hõlmaks ka teabe vaba juurdepääsetavuse seaduse paremat rakendamist, kooskõlastamist õiguskaitseasutuste vahel ja ühte konkreetset ametiasutust, mis jälgiks ja jõustaks valitsusasutuste kohustusi ning võtaks järelmeetmeid üldsuse esitatud kaebuste puhul (ombudsman); juhib tähelepanu vajadusele rakendada tulemuslikult kõnealuses valdkonnas vastuvõetud õigusakte, et anda õiguskaitseasutustele uued vahendid korruptsiooni vastu võitlemiseks; nõuab tungivalt parteisid ja valimiskampaania rahastamist käsitleva õigusliku raamistiku muutmist, et tagada rahastamismehhanismide sõltumatu kontrollimine ja läbipaistvus;

| 9. | nõuab tõhusaid samme huvikonfliktide juhtude välistamiseks avalikus halduses, tugevdades huvikonfliktide komisjoni ning andes sellele volitused riigiametnike huvide deklaratsioonide kontrollimiseks ja rikkumiste puhul sanktsioonide määramiseks; samuti nõuab, et muudetaks avalike ülesannete täitmisel huvide konfliktide ennetamist käsitlevat seadust, mis võimaldab parlamendiliikmetel ja muudel valitud esindajatel asuda täitma ametikohustusi juht- või järelevalveorgani liikmetena; teatavatel juhtudel võib kõnealuse konflikti lahendada valitud esindajate huvide deklaratsioon ja tegevuse täielik läbipaistvus; |
| --- | --- |

9.

nõuab tõhusaid samme huvikonfliktide juhtude välistamiseks avalikus halduses, tugevdades huvikonfliktide komisjoni ning andes sellele volitused riigiametnike huvide deklaratsioonide kontrollimiseks ja rikkumiste puhul sanktsioonide määramiseks; samuti nõuab, et muudetaks avalike ülesannete täitmisel huvide konfliktide ennetamist käsitlevat seadust, mis võimaldab parlamendiliikmetel ja muudel valitud esindajatel asuda täitma ametikohustusi juht- või järelevalveorgani liikmetena; teatavatel juhtudel võib kõnealuse konflikti lahendada valitud esindajate huvide deklaratsioon ja tegevuse täielik läbipaistvus;

| 10. | juhib tähelepanu sellele, et teabevabaduse seaduse rakendamisel esineb raskusi, eriti siis, kui tegemist on juurdepääsuga dokumentidele, millest võiks ilmneda korruptsioon erastamise ja riigihangete valdkonnas; nõuab tungivalt, et valitsus lihtsustaks juurdepääsu asjakohastele andmetele; nõuab tungivalt, et riigivõimud loobuksid surveavaldamisest valitsusvälistele organisatsioonidele ja üldisemalt kodanikuühiskonna toimijatele, kes uurivad korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse juhtumeid ning täidavad järelevalvaja rolli; |
| --- | --- |

10.

juhib tähelepanu sellele, et teabevabaduse seaduse rakendamisel esineb raskusi, eriti siis, kui tegemist on juurdepääsuga dokumentidele, millest võiks ilmneda korruptsioon erastamise ja riigihangete valdkonnas; nõuab tungivalt, et valitsus lihtsustaks juurdepääsu asjakohastele andmetele; nõuab tungivalt, et riigivõimud loobuksid surveavaldamisest valitsusvälistele organisatsioonidele ja üldisemalt kodanikuühiskonna toimijatele, kes uurivad korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse juhtumeid ning täidavad järelevalvaja rolli;

| 11. | märgib kohtute ümberkorraldamisel tehtud edusamme, mida on näidanud suurte muudatuste vastuvõtmine kriminaalmenetlusi käsitlevates ja muudes olulistes õigusaktides, mille abil on suurendatud olemasolevaid inimressursse ja vähendatud viivitusi kohtuasjade lahendamisel; rõhutab siiski vajadust tagada kohtunike ja prokuröride vastutus ja tõhusus ning nende sõltumatus poliitilisest mõjutamisest; rõhutab, et eetikakoodeksit tuleb täielikult rakendada; nõuab tungivalt kohtunike ja prokuröride ametisse määramise süsteemi muutmist ning seda, et lõpetataks prokuröride ning kohtunike ja prokuröride nõukogude liikmete kandidaatide ülesseadmine üksnes parlamendi poolt lihthäälteenamuse alusel ja valitsuse poolt; on lisaks mures võimu võimaliku ülemäärase koondumise pärast riigikohtu esimehe ja riigi peaprokuröri kätesse; nõuab tasuta õigusabi kättesaadavust reguleeriva seaduse vastuvõtmist; nõuab kohtupraktika ühtlustamist, et kindlustada prognoositav kohtusüsteem ja üldsuse usaldus; rõhutab rahvusvahelise koostöö tõhustamise tähtsust, eelkõige koostööd naaberriikidega; |
| --- | --- |

11.

märgib kohtute ümberkorraldamisel tehtud edusamme, mida on näidanud suurte muudatuste vastuvõtmine kriminaalmenetlusi käsitlevates ja muudes olulistes õigusaktides, mille abil on suurendatud olemasolevaid inimressursse ja vähendatud viivitusi kohtuasjade lahendamisel; rõhutab siiski vajadust tagada kohtunike ja prokuröride vastutus ja tõhusus ning nende sõltumatus poliitilisest mõjutamisest; rõhutab, et eetikakoodeksit tuleb täielikult rakendada; nõuab tungivalt kohtunike ja prokuröride ametisse määramise süsteemi muutmist ning seda, et lõpetataks prokuröride ning kohtunike ja prokuröride nõukogude liikmete kandidaatide ülesseadmine üksnes parlamendi poolt lihthäälteenamuse alusel ja valitsuse poolt; on lisaks mures võimu võimaliku ülemäärase koondumise pärast riigikohtu esimehe ja riigi peaprokuröri kätesse; nõuab tasuta õigusabi kättesaadavust reguleeriva seaduse vastuvõtmist; nõuab kohtupraktika ühtlustamist, et kindlustada prognoositav kohtusüsteem ja üldsuse usaldus; rõhutab rahvusvahelise koostöö tõhustamise tähtsust, eelkõige koostööd naaberriikidega;

| 12. | kutsub Montenegrot üles veelgi täiustama kohtunike väljaõppe ühtseid kriteeriume, mida hakkab rakendama õiguskoolituse keskus, ning eraldama selle eesmärgi saavutamiseks vajalikke rahalisi vahendeid; |
| --- | --- |

12.

kutsub Montenegrot üles veelgi täiustama kohtunike väljaõppe ühtseid kriteeriume, mida hakkab rakendama õiguskoolituse keskus, ning eraldama selle eesmärgi saavutamiseks vajalikke rahalisi vahendeid;

| 13. | kutsub komisjoni üles lisama oma järgmisse eduaruandesse hinnangut selle kohta, millist mõju on avaldanud ELi vahendite eraldamine kohtute ümberkorraldamisele ja korruptsioonivastasele võitlusele ja millised on saavutatud tulemused; |
| --- | --- |

13.

kutsub komisjoni üles lisama oma järgmisse eduaruandesse hinnangut selle kohta, millist mõju on avaldanud ELi vahendite eraldamine kohtute ümberkorraldamisele ja korruptsioonivastasele võitlusele ja millised on saavutatud tulemused;

| 14. | rõhutab asjaolu, et organiseeritud kuritegevus ning eelkõige rahapesu ja salakaubavedu tekitavad endiselt probleeme hoolimata sellest, et õigusraamistikku ja selle rakendamist on parandatud; kutsub ametivõime üles astuma samme õiguskaitsealase suutlikkuse, eelkõige ennetava uurimise suutlikkuse suurendamiseks, ning parandama eri organite ja asutuste vahelist kooskõlastamist, samuti koostööd asjaomaste naaberriikide ja rahvusvaheliste asutustega, et tagada järjepidev ja jõuline võitlus organiseeritud kuritegevuse vastu; tunneb heameelt kriminaalmenetluse seadustiku vastuvõtmise üle ning nõuab selle kiiret ja nõuetekohast rakendamist; |
| --- | --- |

14.

rõhutab asjaolu, et organiseeritud kuritegevus ning eelkõige rahapesu ja salakaubavedu tekitavad endiselt probleeme hoolimata sellest, et õigusraamistikku ja selle rakendamist on parandatud; kutsub ametivõime üles astuma samme õiguskaitsealase suutlikkuse, eelkõige ennetava uurimise suutlikkuse suurendamiseks, ning parandama eri organite ja asutuste vahelist kooskõlastamist, samuti koostööd asjaomaste naaberriikide ja rahvusvaheliste asutustega, et tagada järjepidev ja jõuline võitlus organiseeritud kuritegevuse vastu; tunneb heameelt kriminaalmenetluse seadustiku vastuvõtmise üle ning nõuab selle kiiret ja nõuetekohast rakendamist;

| 15. | tunneb heameelt parlamendi töö paranemise üle, kuid soovitab teha täiendavaid jõupingutusi vastuvõetud õigusaktide kõrge kvaliteedi ja nende vastavuse tagamiseks ELi õigustikuga; nõuab eelarve- ja inimressursside eraldamise suurendamist riigis ning ELi abi suurendamist Montenegro parlamendile, näiteks partnerlus liikmesriikide parlamentide või Euroopa Parlamendiga, et suurendada parlamendiliikmete ja parlamendi sekretariaadi suutlikkust valitsuse järelevalve ja kontrollimise võimaldamisel, nagu komisjoni arvamuses on öeldud; |
| --- | --- |

15.

tunneb heameelt parlamendi töö paranemise üle, kuid soovitab teha täiendavaid jõupingutusi vastuvõetud õigusaktide kõrge kvaliteedi ja nende vastavuse tagamiseks ELi õigustikuga; nõuab eelarve- ja inimressursside eraldamise suurendamist riigis ning ELi abi suurendamist Montenegro parlamendile, näiteks partnerlus liikmesriikide parlamentide või Euroopa Parlamendiga, et suurendada parlamendiliikmete ja parlamendi sekretariaadi suutlikkust valitsuse järelevalve ja kontrollimise võimaldamisel, nagu komisjoni arvamuses on öeldud;

| 16. | nõuab täiendavaid reforme avalikus halduses, millel on endiselt liiga vähe ressursse ja mis on silmnähtavalt politiseeritud, ning eelkõige avalike ja riigiteenistujate seaduse läbivaatamist, et luua kõikehõlmav ja tulemuspõhine tööhõivesüsteem, mis hõlmaks läbipaistvaid eeskirju töölevõtmise ja karjääri edendamise menetluste kehtestamise kohta; rõhutab samuti vajadust tugevdada inimressursse kohaliku halduse tasandil ja tagada selle toimimiseks piisav rahastamine, et kindlustada selle tõhusus ja läbipaistvus, mis on eriti oluline käimasoleva detsentraliseerimisprotsessi seisukohast; juhib tähelepanu vajadusele järgida inimressursside haldamise ameti õiguslikult siduvaid otsuseid; rõhutab vajadust parandada õigus- ja institutsioonilist raamistikku, et tugevdada avaliku teenistuse aruandluskohustust ja austust õigusriigi põhimõtete vastu, eelkõige valdkondades nagu maksuhaldus, riigihanked, linnaplaneerimine, lubade väljastamine kohalikes haldusasutustes ning toll; tunneb heameelt avaliku halduse piirkondliku kooli avamise üle Danilovgradis; |
| --- | --- |

16.

nõuab täiendavaid reforme avalikus halduses, millel on endiselt liiga vähe ressursse ja mis on silmnähtavalt politiseeritud, ning eelkõige avalike ja riigiteenistujate seaduse läbivaatamist, et luua kõikehõlmav ja tulemuspõhine tööhõivesüsteem, mis hõlmaks läbipaistvaid eeskirju töölevõtmise ja karjääri edendamise menetluste kehtestamise kohta; rõhutab samuti vajadust tugevdada inimressursse kohaliku halduse tasandil ja tagada selle toimimiseks piisav rahastamine, et kindlustada selle tõhusus ja läbipaistvus, mis on eriti oluline käimasoleva detsentraliseerimisprotsessi seisukohast; juhib tähelepanu vajadusele järgida inimressursside haldamise ameti õiguslikult siduvaid otsuseid; rõhutab vajadust parandada õigus- ja institutsioonilist raamistikku, et tugevdada avaliku teenistuse aruandluskohustust ja austust õigusriigi põhimõtete vastu, eelkõige valdkondades nagu maksuhaldus, riigihanked, linnaplaneerimine, lubade väljastamine kohalikes haldusasutustes ning toll; tunneb heameelt avaliku halduse piirkondliku kooli avamise üle Danilovgradis;

| 17. | tunneb heameelt üldseaduse vastuvõtmise üle, milles käsitletakse diskrimineerimise keelustamist töökohal ja avalike teenuste osutamisel, millega keelatakse vahetegemine mis tahes muul alusel kui töö tulemuslikkus ning mis on oluline samm diskrimineerimisvastast võitlust soodustava õigusraamistiku loomisel; märgib siiski, et seaduses võib veel olla puudujääke, ning nõuab nende parandamist; rõhutab, et haavatavad rühmad nagu romad, aškalid, egiptlased ning puuetega inimesed kannatavad väidetavalt endiselt diskrimineerimise all ja diskrimineerimine seksuaalse sättumuse ning sooidentiteedi alusel on laialt levinud, sealhulgas riigiasutuste tegevuses; nõuab tungivalt, et Montenegro ametivõimud tugevdaksid diskrimineerimisjuhtude ennetamise, jälgimise, karistamise ja nende eest kohtuvastutusele võtmise rakendusmehhanisme; tunneb muret, et puuetega inimeste õigust tööle ei austata täielikult, ning rõõmustab sellega seoses Montenegro ametiühingute liidu ja vabaühenduste vahel allakirjutatud memorandumi üle, milles käsitletakse puuetega inimeste tööturgu; |
| --- | --- |

17.

tunneb heameelt üldseaduse vastuvõtmise üle, milles käsitletakse diskrimineerimise keelustamist töökohal ja avalike teenuste osutamisel, millega keelatakse vahetegemine mis tahes muul alusel kui töö tulemuslikkus ning mis on oluline samm diskrimineerimisvastast võitlust soodustava õigusraamistiku loomisel; märgib siiski, et seaduses võib veel olla puudujääke, ning nõuab nende parandamist; rõhutab, et haavatavad rühmad nagu romad, aškalid, egiptlased ning puuetega inimesed kannatavad väidetavalt endiselt diskrimineerimise all ja diskrimineerimine seksuaalse sättumuse ning sooidentiteedi alusel on laialt levinud, sealhulgas riigiasutuste tegevuses; nõuab tungivalt, et Montenegro ametivõimud tugevdaksid diskrimineerimisjuhtude ennetamise, jälgimise, karistamise ja nende eest kohtuvastutusele võtmise rakendusmehhanisme; tunneb muret, et puuetega inimeste õigust tööle ei austata täielikult, ning rõõmustab sellega seoses Montenegro ametiühingute liidu ja vabaühenduste vahel allakirjutatud memorandumi üle, milles käsitletakse puuetega inimeste tööturgu;

| 18. | tunneb muret, et naised on jätkuvalt alaesindatud otsustamisprotsessides ning juhtivatel ametikohtadel nii avalikus halduses, nagu parlamendis, ministeeriumides ja valitsuse juhtivatel kohtadel kui ka avaõiguslike äriühingute juhtimises; nõuab, et võetaks meetmeid soolise võrdõiguslikkuse poliitika kiireks peavoolustamiseks, rakendades vastavat tegevuskava, ja võrdse tasustamise põhimõtte kehtestamiseks; |
| --- | --- |

18.

tunneb muret, et naised on jätkuvalt alaesindatud otsustamisprotsessides ning juhtivatel ametikohtadel nii avalikus halduses, nagu parlamendis, ministeeriumides ja valitsuse juhtivatel kohtadel kui ka avaõiguslike äriühingute juhtimises; nõuab, et võetaks meetmeid soolise võrdõiguslikkuse poliitika kiireks peavoolustamiseks, rakendades vastavat tegevuskava, ja võrdse tasustamise põhimõtte kehtestamiseks;

| 19. | avaldab heameelt perevägivalla eest kaitsmise seaduse vastuvõtmise üle ning kutsub valitsust üles seda kiiresti rakendama, samuti rahaliselt toetama ohvritele teenuseid osutavaid organisatsioone; kutsub ametivõime üles edendama teadlikkuskampaaniat, et teavitada naisi nende õigustest ja täisleppimatuse poliitikast koduvägivalla suhtes; |
| --- | --- |

19.

avaldab heameelt perevägivalla eest kaitsmise seaduse vastuvõtmise üle ning kutsub valitsust üles seda kiiresti rakendama, samuti rahaliselt toetama ohvritele teenuseid osutavaid organisatsioone; kutsub ametivõime üles edendama teadlikkuskampaaniat, et teavitada naisi nende õigustest ja täisleppimatuse poliitikast koduvägivalla suhtes;

| 20. | nõuab tungivalt, et Montenegro ametivõimud tagaksid asjakohaste õigussätete, sealhulgas vähemuste õiguste ja vabaduste seaduse täieliku rakendamise; tuletab meelde, et kõiki vähemusrühmi tuleb diskrimineerimisvastase seaduse range rakendamise teel kaitsta; julgustab Montenegrot edasistele pingutustele, et suurendada teadlikkust kõigist diskrimineerimise vormidest; ergutab Montenegro ametivõime ka edaspidi täielikult toetama ümberasustatud isikute staatuse lahendamise tegevuskava rakendamist; |
| --- | --- |

20.

nõuab tungivalt, et Montenegro ametivõimud tagaksid asjakohaste õigussätete, sealhulgas vähemuste õiguste ja vabaduste seaduse täieliku rakendamise; tuletab meelde, et kõiki vähemusrühmi tuleb diskrimineerimisvastase seaduse range rakendamise teel kaitsta; julgustab Montenegrot edasistele pingutustele, et suurendada teadlikkust kõigist diskrimineerimise vormidest; ergutab Montenegro ametivõime ka edaspidi täielikult toetama ümberasustatud isikute staatuse lahendamise tegevuskava rakendamist;

| 21. | tunneb heameelt üldiselt heade rahvustevaheliste suhete ja vähemuste õiguste hea üldise kaitse üle riigis ning kordab, et see on hea alus, millelt alustada rahu ülesehitamist piirkonnas, mida kunagi iseloomustas rahvustevaheline vägivald ja massiline inimeste ümberasustamine, kuid nõuab, et ametiasutused ja haldusstruktuurid jätkaksid piirkonnas leppimise saavutamiseks vähemusrühmadega konsulteerimist; juhib sel eesmärgil tähelepanu vajadusele muuta selgemaks põhiseaduse säte, mis käsitleb vähemuste õiget esindatust, ning tunneb heameelt täpse statistika koostamise meetmete üle kõnealuses valdkonnas; nõuab, et kodakondsusseadus ja välismaalaste seadus viidaks kooskõlla Euroopa standarditega; ergutab Serbia ja Montenegro poliitilisi ja usujuhte toetama rahvus- ja usurühmade vahel positiivset õhkkonda, leides kompromisslahendused vastuolulistele teemadele, kaasa arvatud vaidlusalused usuliselt tähtsad paigad; |
| --- | --- |

21.

tunneb heameelt üldiselt heade rahvustevaheliste suhete ja vähemuste õiguste hea üldise kaitse üle riigis ning kordab, et see on hea alus, millelt alustada rahu ülesehitamist piirkonnas, mida kunagi iseloomustas rahvustevaheline vägivald ja massiline inimeste ümberasustamine, kuid nõuab, et ametiasutused ja haldusstruktuurid jätkaksid piirkonnas leppimise saavutamiseks vähemusrühmadega konsulteerimist; juhib sel eesmärgil tähelepanu vajadusele muuta selgemaks põhiseaduse säte, mis käsitleb vähemuste õiget esindatust, ning tunneb heameelt täpse statistika koostamise meetmete üle kõnealuses valdkonnas; nõuab, et kodakondsusseadus ja välismaalaste seadus viidaks kooskõlla Euroopa standarditega; ergutab Serbia ja Montenegro poliitilisi ja usujuhte toetama rahvus- ja usurühmade vahel positiivset õhkkonda, leides kompromisslahendused vastuolulistele teemadele, kaasa arvatud vaidlusalused usuliselt tähtsad paigad;

| 22. | märgib, et romade, aškalide ja egiptlaste kogukondadel on endiselt probleeme sagedase diskrimineerimisega; kutsub ametivõime üles parandama nende elutingimusi ja juurdepääsu sotsiaalkaitsele, tervishoiule, haridusele ja tööhõiveteenustele ning varustama nad isikut tõendavate dokumentidega, mis on avalike teenuste kättesaadavuse eeltingimus; rõhutab eelkõige, et kiiremas korras tuleb parandada elamistingimusi Koniki laagris ning võtta vastu ja rakendada jätkusuutlikku strateegiat laagri tingimuste parandamiseks ja lõpptulemusena selle sulgemiseks; |
| --- | --- |

22.

märgib, et romade, aškalide ja egiptlaste kogukondadel on endiselt probleeme sagedase diskrimineerimisega; kutsub ametivõime üles parandama nende elutingimusi ja juurdepääsu sotsiaalkaitsele, tervishoiule, haridusele ja tööhõiveteenustele ning varustama nad isikut tõendavate dokumentidega, mis on avalike teenuste kättesaadavuse eeltingimus; rõhutab eelkõige, et kiiremas korras tuleb parandada elamistingimusi Koniki laagris ning võtta vastu ja rakendada jätkusuutlikku strateegiat laagri tingimuste parandamiseks ja lõpptulemusena selle sulgemiseks;

| 23. | kordab, kui tähtsad on demokraatia jaoks aktiivsed ja sõltumatud kodanikuühiskonna organisatsioonid; tunneb heameelt valitsuse paranenud koostöö üle vabaühendustega, eelkõige võitluses korruptsiooni vastu; nõuab nende suhete edasist tugevdamist ning laiemat poliitikaalast konsulteerimist vabaühendustega, sealhulgas meetmete ja õigusaktide ettevalmistamisel ning võimude tegevuse jälgimisel; rõhutab, et kodanikuühiskonna toimijatel on otsustav roll piirkondliku koostöö edendamisel ühiskondlikes ja poliitilistes aspektides; tunneb heameelt riikliku Euroopa integratsiooni nõukogu töö üle, mis hõlmab kodanikuühiskonda, valitsust, kohtuasutusi ja opositsiooni, kuid nõuab nõukogu rolli tugevdamist ELiga integreerumise jätkamisel; |
| --- | --- |

23.

kordab, kui tähtsad on demokraatia jaoks aktiivsed ja sõltumatud kodanikuühiskonna organisatsioonid; tunneb heameelt valitsuse paranenud koostöö üle vabaühendustega, eelkõige võitluses korruptsiooni vastu; nõuab nende suhete edasist tugevdamist ning laiemat poliitikaalast konsulteerimist vabaühendustega, sealhulgas meetmete ja õigusaktide ettevalmistamisel ning võimude tegevuse jälgimisel; rõhutab, et kodanikuühiskonna toimijatel on otsustav roll piirkondliku koostöö edendamisel ühiskondlikes ja poliitilistes aspektides; tunneb heameelt riikliku Euroopa integratsiooni nõukogu töö üle, mis hõlmab kodanikuühiskonda, valitsust, kohtuasutusi ja opositsiooni, kuid nõuab nõukogu rolli tugevdamist ELiga integreerumise jätkamisel;

| 24. | ergutab Montenegro valitsust tihedale koostööle ja korrapärasele dialoogile vabaühenduste, ametiühingute ja muude kodanikuühiskonna organisatsioonidega; tunneb sellega seoses heameelt Montenegro valitsuse ja vabaühenduste koostöönõukogu moodustamise üle; toonitab, kui tähtis on institutsioonilise koostööraamistiku tugevdamine valitsuse, vabaühenduste, ametiühingute ja muude kodanikuühiskonna organisatsioonide vahel; |
| --- | --- |

24.

ergutab Montenegro valitsust tihedale koostööle ja korrapärasele dialoogile vabaühenduste, ametiühingute ja muude kodanikuühiskonna organisatsioonidega; tunneb sellega seoses heameelt Montenegro valitsuse ja vabaühenduste koostöönõukogu moodustamise üle; toonitab, kui tähtis on institutsioonilise koostööraamistiku tugevdamine valitsuse, vabaühenduste, ametiühingute ja muude kodanikuühiskonna organisatsioonide vahel;

| 25. | tunneb heameelt edusammude üle nn Bologna reformide teostamisel ning nõuab täiendavaid pingutusi, et parandada nii üld- kui ka kutsehariduse kvaliteeti ja anda noortele tööturul edukaks konkureerimiseks vajalikud oskused; nõuab tungivalt kaasava hariduse strateegia tõhusamat rakendamist, kaasates ka haavatavatest ühiskonnarühmadest pärit lapsed; |
| --- | --- |

25.

tunneb heameelt edusammude üle nn Bologna reformide teostamisel ning nõuab täiendavaid pingutusi, et parandada nii üld- kui ka kutsehariduse kvaliteeti ja anda noortele tööturul edukaks konkureerimiseks vajalikud oskused; nõuab tungivalt kaasava hariduse strateegia tõhusamat rakendamist, kaasates ka haavatavatest ühiskonnarühmadest pärit lapsed;

| 26. | tunnustab samme, mida Montenegro valitsus on astunud meedia sõnavabaduse tagamiseks, võttes vastu elektroonilise ajakirjanduse seaduse ja muutes kriminaalkoodeksit, kuid nõuab täiendavaid meetmeid, et tagada meediaväljaannete sõltumatus ja professionaalsus, suurendades muu hulgas ka avaõigusliku ringhäälingu suutlikkust ja sõltumatust; kutsub Montenegro ametivõime üles ilmutama otsusekindlust, et tagada meediasektori toimimine poliitilise sekkumiseta ning reguleerivate organite sõltumatus; juhib tähelepanu laimamise eest määratavatele ebaproportsionaalsetele trahvidele, mis jätkuvalt takistavad ajakirjanike vaba ja sõltumatut tööd, ning nõuab, et laimamist käsitlevad õigusaktid ja tavad viidaks täielikult kooskõlla Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikaga; rõhutab, et ajakirjanike ja kodanikuühiskonna aktivistide hirmutamise ja nende vastu füüsilise vägivalla kasutamise juhtumeid, millest on teada antud, tuleb täies ulatuses uurida ja vajaduse korral kõnealuste tegude toimepanijad kohtuvastutusele võtta; rõhutab, kui tähtis on, et ajakirjanikud järgiksid kõrgeid kutsestandardeid ja kutsealast eetikakoodeksit; |
| --- | --- |

26.

tunnustab samme, mida Montenegro valitsus on astunud meedia sõnavabaduse tagamiseks, võttes vastu elektroonilise ajakirjanduse seaduse ja muutes kriminaalkoodeksit, kuid nõuab täiendavaid meetmeid, et tagada meediaväljaannete sõltumatus ja professionaalsus, suurendades muu hulgas ka avaõigusliku ringhäälingu suutlikkust ja sõltumatust; kutsub Montenegro ametivõime üles ilmutama otsusekindlust, et tagada meediasektori toimimine poliitilise sekkumiseta ning reguleerivate organite sõltumatus; juhib tähelepanu laimamise eest määratavatele ebaproportsionaalsetele trahvidele, mis jätkuvalt takistavad ajakirjanike vaba ja sõltumatut tööd, ning nõuab, et laimamist käsitlevad õigusaktid ja tavad viidaks täielikult kooskõlla Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikaga; rõhutab, et ajakirjanike ja kodanikuühiskonna aktivistide hirmutamise ja nende vastu füüsilise vägivalla kasutamise juhtumeid, millest on teada antud, tuleb täies ulatuses uurida ja vajaduse korral kõnealuste tegude toimepanijad kohtuvastutusele võtta; rõhutab, kui tähtis on, et ajakirjanikud järgiksid kõrgeid kutsestandardeid ja kutsealast eetikakoodeksit;

| 27. | tunneb heameelt riigi heade tulemuste üle majandusreformide rakendamisel, kuid rõhutab, et finantskriis on paljastanud majandusmudeli potentsiaalsed nõrkused ja osutanud tungivale vajadusele teha täiendavaid struktuurimuudatusi; nõuab eelkõige edasisi samme, et parandada erastamislepingute jälgimist ja jõustamist, tagada riigiabi läbipaistvus, täiustada ja lihtsustada ärikeskkonna reguleerimist ning eriti hõlbustada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate toimimist; |
| --- | --- |

27.

tunneb heameelt riigi heade tulemuste üle majandusreformide rakendamisel, kuid rõhutab, et finantskriis on paljastanud majandusmudeli potentsiaalsed nõrkused ja osutanud tungivale vajadusele teha täiendavaid struktuurimuudatusi; nõuab eelkõige edasisi samme, et parandada erastamislepingute jälgimist ja jõustamist, tagada riigiabi läbipaistvus, täiustada ja lihtsustada ärikeskkonna reguleerimist ning eriti hõlbustada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate toimimist;

| 28. | märgib tööturu toimimise paranemist, kuid on mures mitteametliku töötamise märkimisväärse osakaalu pärast; peab mitteametlikku majandust sügavale juurdunud probleemiks, mille lahendamiseks on vaja põhjalikke strateegiaid, kus tuleb arvestada ühiskonna kõiki aspekte; juhib tähelepanu asjaolule, et tööturgu iseloomustab endiselt struktuurne tööpuudus ja samal ajal jäävad täitmata kõrget kvalifikatsiooni nõudvad vabad töökohad, mis näitab ebakõla nõutavate ja pakutavate oskuste vahel; tunneb heameelt, et vastu on võetud riiklik kvalifikatsiooniraamistik, mis sisaldab juriidilisi eeltingimusi nimetatud ebakõla kaotamiseks, ning ergutab Montenegro valitsust seda kiiresti rakendama; |
| --- | --- |

28.

märgib tööturu toimimise paranemist, kuid on mures mitteametliku töötamise märkimisväärse osakaalu pärast; peab mitteametlikku majandust sügavale juurdunud probleemiks, mille lahendamiseks on vaja põhjalikke strateegiaid, kus tuleb arvestada ühiskonna kõiki aspekte; juhib tähelepanu asjaolule, et tööturgu iseloomustab endiselt struktuurne tööpuudus ja samal ajal jäävad täitmata kõrget kvalifikatsiooni nõudvad vabad töökohad, mis näitab ebakõla nõutavate ja pakutavate oskuste vahel; tunneb heameelt, et vastu on võetud riiklik kvalifikatsiooniraamistik, mis sisaldab juriidilisi eeltingimusi nimetatud ebakõla kaotamiseks, ning ergutab Montenegro valitsust seda kiiresti rakendama;

| 29. | rõhutab, kui tähtis on Montenegro arengu jaoks transpordi infrastruktuuri paranemine ja selle ühitatavuse tagamine naaberriikide süsteemidega; nõuab raudteesüsteemide edasiarendamist ja olemasoleva süsteemi kaasajastamist, kuna see on elujõuline ja ökoloogiline alternatiiv maanteetranspordile ja võiks üle võtta olulise osa kaupade ja reisijate veost; |
| --- | --- |

29.

rõhutab, kui tähtis on Montenegro arengu jaoks transpordi infrastruktuuri paranemine ja selle ühitatavuse tagamine naaberriikide süsteemidega; nõuab raudteesüsteemide edasiarendamist ja olemasoleva süsteemi kaasajastamist, kuna see on elujõuline ja ökoloogiline alternatiiv maanteetranspordile ja võiks üle võtta olulise osa kaupade ja reisijate veost;

| 30. | rõhutab, et Montenegro on ratifitseerinud Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) kaheksa peamist tööõiguse konventsiooni ja muudetud Euroopa sotsiaalharta; toonitab, et kuigi töökoodeksis on sätestatud peamised töö ja ametiühingutega seotud õigused, leidub siiski veel piiranguid; ergutab Montenegrot töö- ja ametiühinguõigusi veelgi tugevdama; juhib tähelepanu sotsiaalse dialoogi tähtsusele ja ergutab Montenegro valitsust oma püüdlusi suurendama ja sotsiaalnõukogu veelgi tugevdama; rõhutab, kui tähtis on sotsiaalnõukogu läbipaistvuse ja tulemuslikkuse parandamine; |
| --- | --- |

30.

rõhutab, et Montenegro on ratifitseerinud Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) kaheksa peamist tööõiguse konventsiooni ja muudetud Euroopa sotsiaalharta; toonitab, et kuigi töökoodeksis on sätestatud peamised töö ja ametiühingutega seotud õigused, leidub siiski veel piiranguid; ergutab Montenegrot töö- ja ametiühinguõigusi veelgi tugevdama; juhib tähelepanu sotsiaalse dialoogi tähtsusele ja ergutab Montenegro valitsust oma püüdlusi suurendama ja sotsiaalnõukogu veelgi tugevdama; rõhutab, kui tähtis on sotsiaalnõukogu läbipaistvuse ja tulemuslikkuse parandamine;

| 31. | tunneb heameelt asjaolu üle, et põhiseaduses on Montenegro määratletud ökoloogilise riigina; võtab teadmiseks turismi märkimisväärse rolli majanduses ja potentsiaali riigi arengu edendamisel; märgib siiski turismist tulenevaid keskkonnaohte ja kutsub valitsust üles täiendavatele looduskaitsemeetmetele, nagu keskkonnaseaduse ja menetluses olevate lisaseaduste kiire rakendamine ning täiendavad pingutused, et takistada Aadria mere ranniku laastamist; juhib erilist tähelepanu tõhusa jäätmekäitluse vajadusele eelkõige kohalikul tasandil, et tagada jäätmete ohutu kõrvaldamine; tunneb heameelt meetmete üle väiksema CO2-heitega majanduse kujundamiseks riigi tohutu veejõu- ja muu taastuvenergia potentsiaali arendamise kaudu, mis aitab katta riigisisest vajadust ja millest võib riigile kujuneda isegi märkimisväärne ekspordiartikkel ja välisvaluuta teenimise allikas; hoiatab siiski, et suurtel tammidel on sageli oluline negatiivne keskkonnamõju, ning nõuab enne nende heakskiitmist või lubamist asjakohaste ja läbipaistvate keskkonnahinnangute tegemist (seahulgas keskkonna osas paremate valikute tegemist, üldsuse osavõttu ning kodanikuühiskonna osalemist) kooskõlas ELi õigustiku nõuetega; |
| --- | --- |

31.

tunneb heameelt asjaolu üle, et põhiseaduses on Montenegro määratletud ökoloogilise riigina; võtab teadmiseks turismi märkimisväärse rolli majanduses ja potentsiaali riigi arengu edendamisel; märgib siiski turismist tulenevaid keskkonnaohte ja kutsub valitsust üles täiendavatele looduskaitsemeetmetele, nagu keskkonnaseaduse ja menetluses olevate lisaseaduste kiire rakendamine ning täiendavad pingutused, et takistada Aadria mere ranniku laastamist; juhib erilist tähelepanu tõhusa jäätmekäitluse vajadusele eelkõige kohalikul tasandil, et tagada jäätmete ohutu kõrvaldamine; tunneb heameelt meetmete üle väiksema CO2-heitega majanduse kujundamiseks riigi tohutu veejõu- ja muu taastuvenergia potentsiaali arendamise kaudu, mis aitab katta riigisisest vajadust ja millest võib riigile kujuneda isegi märkimisväärne ekspordiartikkel ja välisvaluuta teenimise allikas; hoiatab siiski, et suurtel tammidel on sageli oluline negatiivne keskkonnamõju, ning nõuab enne nende heakskiitmist või lubamist asjakohaste ja läbipaistvate keskkonnahinnangute tegemist (seahulgas keskkonna osas paremate valikute tegemist, üldsuse osavõttu ning kodanikuühiskonna osalemist) kooskõlas ELi õigustiku nõuetega;

| 32. | nõuab tungivalt, et Montenegro ametivõimud, täpsemalt majandusministeerium, teeksid oma veebisaidil avalikkusele kättesaadavaks kõik lisad ja dokumendid, mis kuuluvad Montenegro ja Itaalia vahel hiljuti sõlmitud veealuse elektrikaabli rajamise lepingu juurde; ning nõuab kokkuleppe kõigi tagajärgede, sealhulgas keskkonnamõju avalikustamist; |
| --- | --- |

32.

nõuab tungivalt, et Montenegro ametivõimud, täpsemalt majandusministeerium, teeksid oma veebisaidil avalikkusele kättesaadavaks kõik lisad ja dokumendid, mis kuuluvad Montenegro ja Itaalia vahel hiljuti sõlmitud veealuse elektrikaabli rajamise lepingu juurde; ning nõuab kokkuleppe kõigi tagajärgede, sealhulgas keskkonnamõju avalikustamist;

| 33. | märgib rahuldustundega, et Montenegro on tugevalt pühendunud piirkondlikule koostööle ja on konstruktiivne piirkondlik partner; tunnustab Montenegrot heade suhete eest naaberriikidega ja üldise stabiliseeriva rolli eest kõnealuses piirkonnas; märgib, et riik on enamiku piirkondlike organisatsioonide aktiivne liige ning on sõlminud naaberriikidega rea lepinguid kohtute ja politsei kohta; tunneb heameelt selle üle, et Serbia ja Horvaatiaga on hiljuti ratifitseeritud tagasivõtulepingud ning sõlmitud väljaandmisleping; kutsub riiki üles Rahvusvahelise Kohtu kaudu kiiresti lahendama oma piirivaidlust Horvaatiaga; |
| --- | --- |

33.

märgib rahuldustundega, et Montenegro on tugevalt pühendunud piirkondlikule koostööle ja on konstruktiivne piirkondlik partner; tunnustab Montenegrot heade suhete eest naaberriikidega ja üldise stabiliseeriva rolli eest kõnealuses piirkonnas; märgib, et riik on enamiku piirkondlike organisatsioonide aktiivne liige ning on sõlminud naaberriikidega rea lepinguid kohtute ja politsei kohta; tunneb heameelt selle üle, et Serbia ja Horvaatiaga on hiljuti ratifitseeritud tagasivõtulepingud ning sõlmitud väljaandmisleping; kutsub riiki üles Rahvusvahelise Kohtu kaudu kiiresti lahendama oma piirivaidlust Horvaatiaga;

| 34. | rõhutab, et Montenegro parlament oli piirkonnas esimene, kes võttis vastu resolutsiooni Srebrenica genotsiidi kohta, ning avaldab heameelt selle sammu olulise panuse üle piirkondlikku lepitusprotsessi; |
| --- | --- |

34.

rõhutab, et Montenegro parlament oli piirkonnas esimene, kes võttis vastu resolutsiooni Srebrenica genotsiidi kohta, ning avaldab heameelt selle sammu olulise panuse üle piirkondlikku lepitusprotsessi;

| 35. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning Montenegro valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

35.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning Montenegro valitsusele ja parlamendile.

---

(1)  ELT L 108, 29.4.2010, lk 1.

(2)  ELT L 334, 19.12.2007, lk 25.

(3)  ELT L 336, 18.12.2009, lk 1.

---

| 7.7.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 199/112 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 199/112

---

Kolmapäev, 9. märts 2011Romade kaasamist käsitlev ELi strateegia

P7_TA(2011)0092

Euroopa Parlamendi 9. märtsi 2011. aasta resolutsioon romade kaasamist käsitleva ELi strateegia kohta (2010/2276(INI))

2012/C 199 E/15

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse põhiõiguste hartat, eelkõige selle artikleid 1, 8, 19, 20, 21, 24, 25, 35 ja 45; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põhiõiguste hartat, eelkõige selle artikleid 1, 8, 19, 20, 21, 24, 25, 35 ja 45;

| — | võttes arvesse inimõigusi käsitlevat rahvusvahelist õigust, eelkõige rahvusvahelist konventsiooni rassilise diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, ÜRO 1992. aasta deklaratsiooni rahvus- või etniliste, usuliste või keeleliste vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste kohta, konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta ning ÜRO lapse õiguste konventsiooni; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõigusi käsitlevat rahvusvahelist õigust, eelkõige rahvusvahelist konventsiooni rassilise diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, ÜRO 1992. aasta deklaratsiooni rahvus- või etniliste, usuliste või keeleliste vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste kohta, konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta ning ÜRO lapse õiguste konventsiooni;

| — | võttes arvesse inimõigusi ja põhivabadusi kaitsvaid Euroopa konventsioone, eelkõige Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni ning Euroopa Inimõiguste Kohtu asjaomast kohtupraktikat, Euroopa sotsiaalhartat ja Euroopa sotsiaalsete õiguste komitee asjaomaseid soovitusi ning Euroopa Nõukogu rahvusvähemuste kaitse raamkonventsiooni; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõigusi ja põhivabadusi kaitsvaid Euroopa konventsioone, eelkõige Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni ning Euroopa Inimõiguste Kohtu asjaomast kohtupraktikat, Euroopa sotsiaalhartat ja Euroopa sotsiaalsete õiguste komitee asjaomaseid soovitusi ning Euroopa Nõukogu rahvusvähemuste kaitse raamkonventsiooni;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 2 ja 3, milles sätestatakse Euroopa Liidu aluseks olevad põhiõigused ja põhimõtted, sealhulgas mittediskrimineerimine ja vaba liikumine; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 2 ja 3, milles sätestatakse Euroopa Liidu aluseks olevad põhiõigused ja põhimõtted, sealhulgas mittediskrimineerimine ja vaba liikumine;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 5 lõiget 3, milles sätestatakse Euroopa Liidu õiguslik alus võtta meetmeid, kui liikmesriik ei suuda kavandatava meetme eesmärke piisavalt saavutada, kuid neid saab paremini saavutada liidu tasandil; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 5 lõiget 3, milles sätestatakse Euroopa Liidu õiguslik alus võtta meetmeid, kui liikmesriik ei suuda kavandatava meetme eesmärke piisavalt saavutada, kuid neid saab paremini saavutada liidu tasandil;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 6, milles käsitletakse põhiõigusi liidus; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 6, milles käsitletakse põhiõigusi liidus;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 7, milles sätestatakse sanktsioonid ja õiguste peatamine liidu õiguse tõsiste rikkumiste korral; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 7, milles sätestatakse sanktsioonid ja õiguste peatamine liidu õiguse tõsiste rikkumiste korral;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 9 ja 10, milles kohustatakse Euroopa Liitu võtma horisontaalse nõudena arvesse kõrge tööhõive taseme edendamise, piisava sotsiaalse kaitse tagamise, sotsiaalse tõrjutuse vastase võitluse ning hariduse, koolituse ja inimeste tervise kaitse kõrge tasemega seotud nõudeid ning võitlema diskrimineerimisega rassilise või etnilise päritolu alusel; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 9 ja 10, milles kohustatakse Euroopa Liitu võtma horisontaalse nõudena arvesse kõrge tööhõive taseme edendamise, piisava sotsiaalse kaitse tagamise, sotsiaalse tõrjutuse vastase võitluse ning hariduse, koolituse ja inimeste tervise kaitse kõrge tasemega seotud nõudeid ning võitlema diskrimineerimisega rassilise või etnilise päritolu alusel;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 19, milles antakse nõukogule volitused astuda vajalikke samme, et võidelda diskrimineerimisega rassilise või etnilise päritolu alusel; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 19, milles antakse nõukogule volitused astuda vajalikke samme, et võidelda diskrimineerimisega rassilise või etnilise päritolu alusel;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 151, milles määratletakse Euroopa Liidu ja liikmesriikide eesmärkidena tööhõive edendamine ning parandatud elamis- ja töötingimused ja piisav sotsiaalkaitse; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 151, milles määratletakse Euroopa Liidu ja liikmesriikide eesmärkidena tööhõive edendamine ning parandatud elamis- ja töötingimused ja piisav sotsiaalkaitse;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 153, milles määratletakse valdkonnad, kus liit toetab ja täiendab liikmesriikide meetmeid, ning eelkõige artikli 153 lõike 1 punkti h tööturult väljatõrjutud isikute integreerimise kohta ja artikli 153 lõike 1 punkti j sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 153, milles määratletakse valdkonnad, kus liit toetab ja täiendab liikmesriikide meetmeid, ning eelkõige artikli 153 lõike 1 punkti h tööturult väljatõrjutud isikute integreerimise kohta ja artikli 153 lõike 1 punkti j sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise kohta;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu XVIII jaotist, milles käsitletakse majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu XVIII jaotist, milles käsitletakse majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 352 (nn paindlikkuse klausel), milles sätestatakse asjaomaste sätete vastuvõtmine, et saavutada aluslepingutes määratletud eesmärgid; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 352 (nn paindlikkuse klausel), milles sätestatakse asjaomaste sätete vastuvõtmine, et saavutada aluslepingutes määratletud eesmärgid;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 3, 8, 16, 18, 20, 21 ja 157; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 3, 8, 16, 18, 20, 21 ja 157;

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu soovitust 1355 (1998) sotsiaalse tõrjutusega võitlemise ja sotsiaalse ühtekuuluvuse tugevdamise kohta Euroopas; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu soovitust 1355 (1998) sotsiaalse tõrjutusega võitlemise ja sotsiaalse ühtekuuluvuse tugevdamise kohta Euroopas;

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu Euroopa piirkondlike ja vähemuskeelte hartat, milles piirkondlikke ja vähemuskeeli tunnustatakse kui Euroopa kultuuripärandi lahutamatut osa, samuti rahvusvähemuste kaitse raamkonventsiooni; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu Euroopa piirkondlike ja vähemuskeelte hartat, milles piirkondlikke ja vähemuskeeli tunnustatakse kui Euroopa kultuuripärandi lahutamatut osa, samuti rahvusvähemuste kaitse raamkonventsiooni;

| — | võttes arvesse oma 28. aprilli 2005. aasta resolutsiooni romide olukorra kohta Euroopa Liidus (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 28. aprilli 2005. aasta resolutsiooni romide olukorra kohta Euroopa Liidus (1);

| — | võttes arvesse oma 1. juuni 2006. aasta resolutsiooni romi naiste olukorra kohta Euroopa Liidus (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 1. juuni 2006. aasta resolutsiooni romi naiste olukorra kohta Euroopa Liidus (2);

| — | võttes arvesse oma 15. novembri 2007. aasta resolutsiooni direktiivi 2004/38/EÜ (mis käsitleb Euroopa Liidu kodanike ja nende pereliikmete õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil) kohaldamise kohta (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. novembri 2007. aasta resolutsiooni direktiivi 2004/38/EÜ (mis käsitleb Euroopa Liidu kodanike ja nende pereliikmete õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil) kohaldamise kohta (3);

| — | võttes arvesse oma 31. jaanuari 2008. aasta resolutsiooni romisid käsitleva Euroopa strateegia kohta (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 31. jaanuari 2008. aasta resolutsiooni romisid käsitleva Euroopa strateegia kohta (4);

| — | võttes arvesse oma 10. juuli 2008. aasta resolutsiooni etnilise päritolu alusel Itaalias romide loenduse kohta (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. juuli 2008. aasta resolutsiooni etnilise päritolu alusel Itaalias romide loenduse kohta (5);

| — | võttes arvesse oma 11. märtsi 2009. aasta resolutsiooni romide sotsiaalse olukorra ja nende tööturule juurdepääsu parandamise kohta ELis (6); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. märtsi 2009. aasta resolutsiooni romide sotsiaalse olukorra ja nende tööturule juurdepääsu parandamise kohta ELis (6);

| — | võttes arvesse oma 25. märtsi 2010. aasta resolutsiooni Euroopa teise romide teemalise tippkohtumise kohta (7); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. märtsi 2010. aasta resolutsiooni Euroopa teise romide teemalise tippkohtumise kohta (7);

| — | võttes arvesse oma 9. septembri 2010. aasta resolutsiooni romide olukorra ja liikumisvabaduse kohta Euroopa Liidus (8); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. septembri 2010. aasta resolutsiooni romide olukorra ja liikumisvabaduse kohta Euroopa Liidus (8);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (9),

| — | võttes arvesse nõukogu 29. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/43/EÜ, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust (10); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 29. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/43/EÜ, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust (10);

| — | võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel (11); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel (11);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/38/EÜ, mis käsitleb Euroopa Liidu kodanike ja nende pereliikmete õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil (12); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/38/EÜ, mis käsitleb Euroopa Liidu kodanike ja nende pereliikmete õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil (12);

| — | võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2008. aasta raamotsust 2008/913/JSK teatud rassismi ja ksenofoobia vormide ja ilmingute vastu võitlemise kohta kriminaalõiguse vahenditega (13); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2008. aasta raamotsust 2008/913/JSK teatud rassismi ja ksenofoobia vormide ja ilmingute vastu võitlemise kohta kriminaalõiguse vahenditega (13);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 2010. aasta määrust (EL) nr 437/2010, millega muudetakse Euroopa Regionaalarengu Fondi käsitlevat määrust (EÜ) nr 1080/2006 seoses marginaliseerunud kogukondadele ette nähtud elamumajandusmeetmete abikõlblikkusega (14); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 2010. aasta määrust (EL) nr 437/2010, millega muudetakse Euroopa Regionaalarengu Fondi käsitlevat määrust (EÜ) nr 1080/2006 seoses marginaliseerunud kogukondadele ette nähtud elamumajandusmeetmete abikõlblikkusega (14);

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 2007. aasta detsembri ja 2008. aasta juuni järeldusi ning üldasjade nõukogu 2008. aasta detsembri järeldusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 2007. aasta detsembri ja 2008. aasta juuni järeldusi ning üldasjade nõukogu 2008. aasta detsembri järeldusi;

| — | võttes arvesse tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste nõukogu järeldusi romade kaasamise kohta, mis võeti vastu Luxembourgis 8. juunil 2009. aastal, pöörates erilist tähelepanu järeldustele lisatud romade kaasamise kümnele ühisele aluspõhimõttele; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste nõukogu järeldusi romade kaasamise kohta, mis võeti vastu Luxembourgis 8. juunil 2009. aastal, pöörates erilist tähelepanu järeldustele lisatud romade kaasamise kümnele ühisele aluspõhimõttele;

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni teatist „Romide sotsiaalne ja majanduslik lõimumine Euroopas” (KOM(2010)0133), rakkerühma loomist (15) (7. septembril 2010), rakkerühma esimesi uurimistulemusi (16) ning Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti aruandeid; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni teatist „Romide sotsiaalne ja majanduslik lõimumine Euroopas” (KOM(2010)0133), rakkerühma loomist (15) (7. septembril 2010), rakkerühma esimesi uurimistulemusi (16) ning Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti aruandeid;

| — | võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti „Romad Euroopas: Euroopa Liidu vahendite ja poliitika rakendamine romade kaasamiseks. 2008.–2010. aasta eduaruanne” (SEK(2010)0400). |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti „Romad Euroopas: Euroopa Liidu vahendite ja poliitika rakendamine romade kaasamiseks. 2008.–2010. aasta eduaruanne” (SEK(2010)0400).

| — | võttes arvesse Euroopa esimest romade teemalist tippkohtumist, mis toimus 16. septembril 2008. aastal Brüsselis, ning Euroopa teist romade teemalist tippkohtumist, mis toimus 8. aprillil 2010. aastal Córdobas; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa esimest romade teemalist tippkohtumist, mis toimus 16. septembril 2008. aastal Brüsselis, ning Euroopa teist romade teemalist tippkohtumist, mis toimus 8. aprillil 2010. aastal Córdobas;

| — | võttes arvesse Põhiõiguste Ameti avaldatud aruandeid romade, rassismi ja ksenofoobia kohta ELi liikmesriikides 2009. aastal (17) ning Euroopa Nõukogu inimõiguste voliniku Thomas Hammarbergi aruandeid; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Põhiõiguste Ameti avaldatud aruandeid romade, rassismi ja ksenofoobia kohta ELi liikmesriikides 2009. aastal (17) ning Euroopa Nõukogu inimõiguste voliniku Thomas Hammarbergi aruandeid;

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu asjaomaseid soovitusi, arvamusi ja avaldusi, nagu Euroopa Nõukogu romasid käsitleva kõrgetasemelise kohtumise järeldused (Strasbourg, 20. oktoober 2010) (18); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu asjaomaseid soovitusi, arvamusi ja avaldusi, nagu Euroopa Nõukogu romasid käsitleva kõrgetasemelise kohtumise järeldused (Strasbourg, 20. oktoober 2010) (18);

| — | võttes arvesse romade kaasamise aastakümne väljakuulutamist 2005. aastal ja romade haridusfondi loomist mitmete ELi liikmesriikide, kandidaatriikide ja muude riikide poolt, kus liidu institutsioonid on olulisel määral esindatud; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse romade kaasamise aastakümne väljakuulutamist 2005. aastal ja romade haridusfondi loomist mitmete ELi liikmesriikide, kandidaatriikide ja muude riikide poolt, kus liidu institutsioonid on olulisel määral esindatud;

| — | võttes arvesse 2.–27. augustil 2010. aastal ÜRO rassilise diskrimineerimise likvideerimise komitee 77. istungil vastu võetud soovitusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2.–27. augustil 2010. aastal ÜRO rassilise diskrimineerimise likvideerimise komitee 77. istungil vastu võetud soovitusi;

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu 15. juuni 2010. aasta aruannet, milles käsitletakse rassismi ja sallimatuse vastu võitlemise Euroopa komisjoni (ECRI) neljandat raportit Prantsusmaa kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu 15. juuni 2010. aasta aruannet, milles käsitletakse rassismi ja sallimatuse vastu võitlemise Euroopa komisjoni (ECRI) neljandat raportit Prantsusmaa kohta;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48;

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ja tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, regionaalarengukomisjoni ning kultuuri- ja hariduskomisjoni arvamusi (A7-0043/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ja tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, regionaalarengukomisjoni ning kultuuri- ja hariduskomisjoni arvamusi (A7-0043/2011),

| A. | arvestades, et suur osa Euroopa 10–12 miljonist romast – kellest enamik on ELi kodanikud – on kogenud süstemaatilist diskrimineerimist ja seetõttu võitlevad talumatu sotsiaalse, kultuurilise ja majandusliku tõrjutuse ning inimõiguste rikkumise vastu, lisaks kogevad nad tõsist häbimärgistamist ja diskrimineerimist nii avalikus kui ka eraelus; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et suur osa Euroopa 10–12 miljonist romast – kellest enamik on ELi kodanikud – on kogenud süstemaatilist diskrimineerimist ja seetõttu võitlevad talumatu sotsiaalse, kultuurilise ja majandusliku tõrjutuse ning inimõiguste rikkumise vastu, lisaks kogevad nad tõsist häbimärgistamist ja diskrimineerimist nii avalikus kui ka eraelus;

| B. | arvestades, et Euroopa Liidu eri piirkondade vahel on ikka veel majanduslikud ja sotsiaalsed erinevused, ja arvestades, et suur osa roma kogukonnast elab piirkondades, mis kuuluvad liidus majanduslikult ja sotsiaalselt kõige mahajäänumate hulka; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Liidu eri piirkondade vahel on ikka veel majanduslikud ja sotsiaalsed erinevused, ja arvestades, et suur osa roma kogukonnast elab piirkondades, mis kuuluvad liidus majanduslikult ja sotsiaalselt kõige mahajäänumate hulka;

| C. | arvestades, et Euroopa Liit rajaneb Euroopa Liidu põhiõiguste hartas ja ELi aluslepingutes sätestatud põhimõtetel, mille hulka kuuluvad mittediskrimineerimine, ELi kodakondsusega kaasnevad eriõigused, vaba liikumine ja võrdsus; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Liit rajaneb Euroopa Liidu põhiõiguste hartas ja ELi aluslepingutes sätestatud põhimõtetel, mille hulka kuuluvad mittediskrimineerimine, ELi kodakondsusega kaasnevad eriõigused, vaba liikumine ja võrdsus;

| D. | arvestades, et ELi eesistujariikide kolmik tegi 8.–9. aprillil 2010 Córdobas toimunud teisel romade teemalisel tippkohtumisel ühisavalduse, võttes kohustuse edendada romadega seotud küsimuste peavoolustamist Euroopa Liidu ja liikmesriikide poliitikavaldkondades, mis käsitlevad põhiõigusi ning kaitset rassismi, vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse eest, parandada ühtse romade kaasamise programmi struktuuri, keskenduda põhieesmärkidele ja -tulemustele ning tagada, et Euroopa Liidu olemasolevad rahastamisvahendid, eelkõige struktuurifondid, tehakse romadele kättesaadavaks; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ELi eesistujariikide kolmik tegi 8.–9. aprillil 2010 Córdobas toimunud teisel romade teemalisel tippkohtumisel ühisavalduse, võttes kohustuse edendada romadega seotud küsimuste peavoolustamist Euroopa Liidu ja liikmesriikide poliitikavaldkondades, mis käsitlevad põhiõigusi ning kaitset rassismi, vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse eest, parandada ühtse romade kaasamise programmi struktuuri, keskenduda põhieesmärkidele ja -tulemustele ning tagada, et Euroopa Liidu olemasolevad rahastamisvahendid, eelkõige struktuurifondid, tehakse romadele kättesaadavaks;

| E. | arvestades, et roma laste kõrvalejätmine haridussüsteemist kahjustab roma kogukonna liikmete muid õigusi, eelkõige õigust töötada, ning arvestades, et see võimendab nende tõrjutust; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et roma laste kõrvalejätmine haridussüsteemist kahjustab roma kogukonna liikmete muid õigusi, eelkõige õigust töötada, ning arvestades, et see võimendab nende tõrjutust;

| F. | arvestades, et kogukondades, kes soovivad Euroopas säilitada oma traditsioonilist rändeluviisi, on kirjaoskamatus kõige suurem, ning arvestades, et see asetab nende laste koolitamisele kultuurilised tõkked; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kogukondades, kes soovivad Euroopas säilitada oma traditsioonilist rändeluviisi, on kirjaoskamatus kõige suurem, ning arvestades, et see asetab nende laste koolitamisele kultuurilised tõkked;

| G. | arvestades, et roma laste koolitamiseks tuleb tagada vajalikud materiaalsed tingimused, ning arvestades, et see peab hõlmama vahendajate määramist koolis; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et roma laste koolitamiseks tuleb tagada vajalikud materiaalsed tingimused, ning arvestades, et see peab hõlmama vahendajate määramist koolis;

| H. | arvestades, et EL on romade kaasamise edendamiseks töötanud välja rea kasulikke vahendeid, mehhanisme ja fonde, kuid need on poliitikavaldkondade vahel hajutatud ning nende kasutamist ei ole nõuetekohaselt jälgitud, mistõttu nende tõhusust ja kasu on raske hinnata; seega, kuigi eksisteerib mitu koostöömehhanismi ja -institutsiooni, ei ole romade kaasamisega seotud probleeme ja raskusi seni tõhusalt lahendatud ning seega ei ole muutusteta jätkamine kestlik; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et EL on romade kaasamise edendamiseks töötanud välja rea kasulikke vahendeid, mehhanisme ja fonde, kuid need on poliitikavaldkondade vahel hajutatud ning nende kasutamist ei ole nõuetekohaselt jälgitud, mistõttu nende tõhusust ja kasu on raske hinnata; seega, kuigi eksisteerib mitu koostöömehhanismi ja -institutsiooni, ei ole romade kaasamisega seotud probleeme ja raskusi seni tõhusalt lahendatud ning seega ei ole muutusteta jätkamine kestlik;

| I. | arvestades, et algatus „Romade kaasamise aastakümme” käivitati 2005. aastal ja selle eesmärk on võitlus diskrimineerimise vastu ning romade majandusliku ja sotsiaalse olukorra parandamine, ning arvestades, et aastakümne deklaratsioonile allakirjutanud – Bulgaaria, Horvaatia, Ungari, Montenegro, Tšehhi Vabariik, Rumeenia, Serbia, Slovakkia ja endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik – kohustusid tegema tööd diskrimineerimise kaotamiseks ning romade ja muu ühiskonna vahelise lubamatu lõhe kaotamiseks; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et algatus „Romade kaasamise aastakümme” käivitati 2005. aastal ja selle eesmärk on võitlus diskrimineerimise vastu ning romade majandusliku ja sotsiaalse olukorra parandamine, ning arvestades, et aastakümne deklaratsioonile allakirjutanud – Bulgaaria, Horvaatia, Ungari, Montenegro, Tšehhi Vabariik, Rumeenia, Serbia, Slovakkia ja endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik – kohustusid tegema tööd diskrimineerimise kaotamiseks ning romade ja muu ühiskonna vahelise lubamatu lõhe kaotamiseks;

| J. | arvestades, et romade tõeline integreerimine on võimalik ainult siis, kui tunnustatakse asjaomaste kogukondade õigusi ja kohustusi; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et romade tõeline integreerimine on võimalik ainult siis, kui tunnustatakse asjaomaste kogukondade õigusi ja kohustusi;

| K. | arvestades, et mitmes liikmesriigis on toimunud romade repatrieerimine ja tagasisaatmine, millega sageli kaasneb romade häbimärgistamine ja üldine mustlastevastasus poliitilises diskursuses; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et mitmes liikmesriigis on toimunud romade repatrieerimine ja tagasisaatmine, millega sageli kaasneb romade häbimärgistamine ja üldine mustlastevastasus poliitilises diskursuses;

| L. | arvestades, et kuigi diskrimineerimiskeeld on oluline, ei piisa sellest romade pikaajalise struktuurilise diskrimineerimise peatamiseks, ja arvestades, et seega on vaja täiendada ja tugevdada võrdsust käsitlevaid õigusakte ja poliitikat, keskendudes ELi tasandi strateegia abil romade erivajadustele seoses põhiõiguste täieliku austamise, kaitse ja edendamisega, võrdõiguslikkuse ja diskrimineerimiskeeluga, õigusaktide, poliitika ja mehhanismide täieliku ja diskrimineerimatu kohaldamisega romade õiguste rikkumise järelevalveks ja selle eest karistuste määramiseks ning sellele, kuidas romad saavad kasutada oma konkreetseid inimõigusi tööhõivele, eluasemele, kultuurile, tervishoiule, riigi asjades osalemisele, koolitusele, haridusele ja liikumisvabadusele; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et kuigi diskrimineerimiskeeld on oluline, ei piisa sellest romade pikaajalise struktuurilise diskrimineerimise peatamiseks, ja arvestades, et seega on vaja täiendada ja tugevdada võrdsust käsitlevaid õigusakte ja poliitikat, keskendudes ELi tasandi strateegia abil romade erivajadustele seoses põhiõiguste täieliku austamise, kaitse ja edendamisega, võrdõiguslikkuse ja diskrimineerimiskeeluga, õigusaktide, poliitika ja mehhanismide täieliku ja diskrimineerimatu kohaldamisega romade õiguste rikkumise järelevalveks ja selle eest karistuste määramiseks ning sellele, kuidas romad saavad kasutada oma konkreetseid inimõigusi tööhõivele, eluasemele, kultuurile, tervishoiule, riigi asjades osalemisele, koolitusele, haridusele ja liikumisvabadusele;

| M. | arvestades, et avatud koordinatsiooni meetodi paindlik poliitiline lähenemisviis, mis tugineb liikmesriikide vabatahtlikule osalusele ning millel puuduvad tõhusat toimimist soodustavad tugevad stiimulid, ei ole aidanud piisavalt romade kaasamist edendada, ning arvestades, et seda puudujääki on võimalik osaliselt ületada, sidudes ELi rahastamismehhanismid tugevamalt vastastikuse eksperdihinnangute andmisega; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et avatud koordinatsiooni meetodi paindlik poliitiline lähenemisviis, mis tugineb liikmesriikide vabatahtlikule osalusele ning millel puuduvad tõhusat toimimist soodustavad tugevad stiimulid, ei ole aidanud piisavalt romade kaasamist edendada, ning arvestades, et seda puudujääki on võimalik osaliselt ületada, sidudes ELi rahastamismehhanismid tugevamalt vastastikuse eksperdihinnangute andmisega;

| N. | arvestades, et rahvusvähemustesse kuuluvad naised ja eelkõige roma naised kohtavad tõsisemat mitmekordset diskrimineerimist kui samasse rahvusrühma kuuluvad mehed või enamusrahvusest naised, ja arvestades, et roma naiste tööhõive on veelgi madalam kui roma meestel, kuigi samas, võttes arvesse naiste rolli perekonnas, võiksid naised olla tõrjutud kogukondade kaasamise tõukejõuks; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et rahvusvähemustesse kuuluvad naised ja eelkõige roma naised kohtavad tõsisemat mitmekordset diskrimineerimist kui samasse rahvusrühma kuuluvad mehed või enamusrahvusest naised, ja arvestades, et roma naiste tööhõive on veelgi madalam kui roma meestel, kuigi samas, võttes arvesse naiste rolli perekonnas, võiksid naised olla tõrjutud kogukondade kaasamise tõukejõuks;

| O. | arvestades, et romade integreerimise Euroopa strateegia väljatöötamisel tuleb erilist tähelepanu pöörata alaealistele ja lastele; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et romade integreerimise Euroopa strateegia väljatöötamisel tuleb erilist tähelepanu pöörata alaealistele ja lastele;

| P. | arvestades, et romade kaasamist käsitlevas ELi strateegias käsitletakse kõiki romade põhiõiguste rikkumise vorme, kaasa arvatud diskrimineerimine, segregatsioon, vihkamist õhutavad avaldused, etniliste profiilide koostamine ja ebaseaduslik sõrmejälgede võtmine, samuti ebaseaduslik väljatõstmine ja väljasaatmine, tagades kõigi asjaomaste direktiivide ja ELi õigusaktide täieliku ülevõtmise ning rangema rakendamise; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et romade kaasamist käsitlevas ELi strateegias käsitletakse kõiki romade põhiõiguste rikkumise vorme, kaasa arvatud diskrimineerimine, segregatsioon, vihkamist õhutavad avaldused, etniliste profiilide koostamine ja ebaseaduslik sõrmejälgede võtmine, samuti ebaseaduslik väljatõstmine ja väljasaatmine, tagades kõigi asjaomaste direktiivide ja ELi õigusaktide täieliku ülevõtmise ning rangema rakendamise;

| Q. | arvestades, et kasvav romade häbimärgistamine ning mustlastevastasus poliitilises diskursuses ja üldsuse hulgas on murettekitav, ning arvestades, et romade küsitav repatrieerimine ja tagasisaatmine mitmes liikmesriigis on tekitanud romade hulgas hirmu ja ärevust ning murettekitavalt suurendanud rassismi ja diskrimineerimist; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et kasvav romade häbimärgistamine ning mustlastevastasus poliitilises diskursuses ja üldsuse hulgas on murettekitav, ning arvestades, et romade küsitav repatrieerimine ja tagasisaatmine mitmes liikmesriigis on tekitanud romade hulgas hirmu ja ärevust ning murettekitavalt suurendanud rassismi ja diskrimineerimist;

| R. | arvestades, et romade võimalused saada juurdepääs samadele õigustele ja kohustustele nagu liikmesriikide kodanikel sõltuvad suuresti sellest, kas neile tagatakse seaduslikud kodakondsust tõendavad dokumendid; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et romade võimalused saada juurdepääs samadele õigustele ja kohustustele nagu liikmesriikide kodanikel sõltuvad suuresti sellest, kas neile tagatakse seaduslikud kodakondsust tõendavad dokumendid;

| S. | arvestades, et romade ühiskonda kaasamist ja selles osalemist käsitlevate riiklike ja Euroopa strateegiate rakendamise tervikliku käsitluse olulised aspektid on romade juurdepääs kvaliteetsele haridusele ja kutseõppele, roma kultuurist, väärtustest ja kultuuripärandist osasaamine ja selle mõistmine, romade kaasamine ühendustesse ja roma kogukonna parem esindatus; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et romade ühiskonda kaasamist ja selles osalemist käsitlevate riiklike ja Euroopa strateegiate rakendamise tervikliku käsitluse olulised aspektid on romade juurdepääs kvaliteetsele haridusele ja kutseõppele, roma kultuurist, väärtustest ja kultuuripärandist osasaamine ja selle mõistmine, romade kaasamine ühendustesse ja roma kogukonna parem esindatus;

| T. | arvestades, et kvaliteetne haridus ja koolitus mõjutab iga inimese tulevast elu nii isiklikus kui ka ametialases plaanis ning tema kaasatust ühiskonda, seetõttu on oluline tagada, et kõigil oleks haridusele ja koolitusele võrdne juurdepääs ilma igasuguse diskrimineerimiseta, ning arvestades, et kultuurilise mitmekesisuse arvesse võtmine ning juba väga varajases eas alustatav stereotüüpide vastu võitlemine koolide õppekavades on oluline vahend romade integreerimiseks ja vastastikuse mõistmise edendamiseks; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et kvaliteetne haridus ja koolitus mõjutab iga inimese tulevast elu nii isiklikus kui ka ametialases plaanis ning tema kaasatust ühiskonda, seetõttu on oluline tagada, et kõigil oleks haridusele ja koolitusele võrdne juurdepääs ilma igasuguse diskrimineerimiseta, ning arvestades, et kultuurilise mitmekesisuse arvesse võtmine ning juba väga varajases eas alustatav stereotüüpide vastu võitlemine koolide õppekavades on oluline vahend romade integreerimiseks ja vastastikuse mõistmise edendamiseks;

| U. | arvestades, et 19. oktoobril 2010. aastal teatas komisjon, et 2011. aasta aprillis esitatakse ELi raamistik romasid käsitlevate riiklike strateegiate jaoks (19), |
| --- | --- |

U.

arvestades, et 19. oktoobril 2010. aastal teatas komisjon, et 2011. aasta aprillis esitatakse ELi raamistik romasid käsitlevate riiklike strateegiate jaoks (19),

| 1. | kutsub komisjoni üles esitama ning nõukogu vastu võtma romade kaasamist käsitlevat ELi strateegiat (edaspidi: „strateegia,” mis kujutab endast kogu liitu hõlmavat, suunavat, kaasavat ja mitmetasandilist tegevuskava, mida valmistatakse ette ja rakendatakse kõigil poliitilistel ja haldustasanditel ning mida võib vastavalt vajadusele edasi arendada, mille aluseks võetakse võrdõiguslikkuse, õigustele juurdepääsu, diskrimineerimiskeelu ja soolise võrdõiguslikkuse põhiväärtused ja mis rajaneb eespool nimetatud aluslepingutes ning põhiõiguste hartas määratletud ülesannetel, eesmärkidel, põhimõtetel ja vahenditel, samuti asjakohasel ELi õigusel ning jagatud pädevusel ja liidu toetaval, kooskõlastaval ning täiendaval tegevusel; |
| --- | --- |

1.

kutsub komisjoni üles esitama ning nõukogu vastu võtma romade kaasamist käsitlevat ELi strateegiat (edaspidi: „strateegia,” mis kujutab endast kogu liitu hõlmavat, suunavat, kaasavat ja mitmetasandilist tegevuskava, mida valmistatakse ette ja rakendatakse kõigil poliitilistel ja haldustasanditel ning mida võib vastavalt vajadusele edasi arendada, mille aluseks võetakse võrdõiguslikkuse, õigustele juurdepääsu, diskrimineerimiskeelu ja soolise võrdõiguslikkuse põhiväärtused ja mis rajaneb eespool nimetatud aluslepingutes ning põhiõiguste hartas määratletud ülesannetel, eesmärkidel, põhimõtetel ja vahenditel, samuti asjakohasel ELi õigusel ning jagatud pädevusel ja liidu toetaval, kooskõlastaval ning täiendaval tegevusel;

| 2. | tunnistab, et mitmetes liikmesriikides kogevad romad diskrimineerimist ja/või sagedast eelarvamuslikku suhtumist ning seda olukorda halvendab veelgi praegune majandus- ja finantskriis, mille tagajärjel väheneb tööhõive; rõhutab, et romade kaasamine on nii kõikide liikmesriikide kui ka ELi institutsioonide ülesanne; palub kõikidel liikmesriikidel teha täiemahulist koostööd ELi ja romade esindajatega, et välja töötada ühtne poliitika, milles kasutataks kõiki ELi fondide, eelkõige Euroopa Regionaalfondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi kaudu kättesaadavaid rahalisi vahendeid romade paremaks kaasamiseks riigi, piirkondlikul ja kohalikul tasandil; palub komisjonil pöörata erilist tähelepanu tehnilise abi taotlustele, mille eesmärk on suurendada kõikide olemasolevate instrumentide tõhusust romade kogukondade integreerimiseks; |
| --- | --- |

2.

tunnistab, et mitmetes liikmesriikides kogevad romad diskrimineerimist ja/või sagedast eelarvamuslikku suhtumist ning seda olukorda halvendab veelgi praegune majandus- ja finantskriis, mille tagajärjel väheneb tööhõive; rõhutab, et romade kaasamine on nii kõikide liikmesriikide kui ka ELi institutsioonide ülesanne; palub kõikidel liikmesriikidel teha täiemahulist koostööd ELi ja romade esindajatega, et välja töötada ühtne poliitika, milles kasutataks kõiki ELi fondide, eelkõige Euroopa Regionaalfondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi kaudu kättesaadavaid rahalisi vahendeid romade paremaks kaasamiseks riigi, piirkondlikul ja kohalikul tasandil; palub komisjonil pöörata erilist tähelepanu tehnilise abi taotlustele, mille eesmärk on suurendada kõikide olemasolevate instrumentide tõhusust romade kogukondade integreerimiseks;

| 3. | tuletab meelde, et romade sotsiaalseks ja majanduslikuks integreerimiseks on kättesaadavad ja kasutatavad Euroopa programmid ja rahalised vahendid, kuid kohalike asutuste, kodanikuühiskonna ja võimalike sihtrühmade kõikidel tasanditel on vaja parandada teabevahetust, et romad oleksid nendest võimalustest informeeritud; soovitab peale selle kasutada ELi olemasolevaid rahalisi vahendeid uute majade ehitamiseks või olemasolevate renoveerimiseks ning tehnorajatiste, kommunaalteenuste, kommunikatsioonisüsteemide, hariduse, tööturule juurdepääsu meetmete jm täiustamiseks; |
| --- | --- |

3.

tuletab meelde, et romade sotsiaalseks ja majanduslikuks integreerimiseks on kättesaadavad ja kasutatavad Euroopa programmid ja rahalised vahendid, kuid kohalike asutuste, kodanikuühiskonna ja võimalike sihtrühmade kõikidel tasanditel on vaja parandada teabevahetust, et romad oleksid nendest võimalustest informeeritud; soovitab peale selle kasutada ELi olemasolevaid rahalisi vahendeid uute majade ehitamiseks või olemasolevate renoveerimiseks ning tehnorajatiste, kommunaalteenuste, kommunikatsioonisüsteemide, hariduse, tööturule juurdepääsu meetmete jm täiustamiseks;

| 4. | kutsub komisjoni üles tegema järgmist:






  a) | võtma vastu strateegia esmavaldkonnad, eelkõige:






  — | põhiõigused, esmajoones diskrimineerimiskeeld, võrdõiguslikkus ja vaba liikumine, |
| --- | --- | --- | --- |

4.

kutsub komisjoni üles tegema järgmist:

a)

võtma vastu strateegia esmavaldkonnad, eelkõige:

—

põhiõigused, esmajoones diskrimineerimiskeeld, võrdõiguslikkus ja vaba liikumine,

| — | haridus, kutseõpe ja elukestev õpe, |
| --- | --- |

—

haridus, kutseõpe ja elukestev õpe,

| — | kultuur, |
| --- | --- |

—

kultuur,

| — | tööhõive, |
| --- | --- |

—

tööhõive,

| — | eluase, sealhulgas tervislik keskkond ja nõuetekohane infrastruktuur, |
| --- | --- |

—

eluase, sealhulgas tervislik keskkond ja nõuetekohane infrastruktuur,

| — | tervishoid ja romade terviseseisundi parandamine ning |
| --- | --- |

—

tervishoid ja romade terviseseisundi parandamine ning

| — | romade, sealhulgas roma noorte poliitiline ja kodanikuosalus; |
| --- | --- |

—

romade, sealhulgas roma noorte poliitiline ja kodanikuosalus;

| b) | esitama strateegias tegevuskava, et kehtestada ELi tasandil hariduse, tööhõive, eluaseme ja tervishoiu esmavaldkondade siduvad miinimumstandardid; |
| --- | --- |

b)

esitama strateegias tegevuskava, et kehtestada ELi tasandil hariduse, tööhõive, eluaseme ja tervishoiu esmavaldkondade siduvad miinimumstandardid;

| c) | määratlema strateegia eesmärgid seoses esmavaldkondadega, eelkõige:






  — | vastu võtma ja tugevdama tulemuslikke diskrimineerimisvastaseid õigusakte ja diskrimineerimise, sealhulgas mitmekordse diskrimineerimise eest kaitsmise meetmeid kõigis eluvaldkondades ning tagama, kaitsma ja edendama põhiõigusi, võrdõiguslikkust ja diskrimineerimiskeeldu ning vaba liikumise õigust, kaasa arvatud nii romadele kui mitteromadele suunatud teadlikkuse suurendamise meetmed, et kõrvaldada diskrimineerivad takistused; |
| --- | --- | --- |

c)

määratlema strateegia eesmärgid seoses esmavaldkondadega, eelkõige:

—

vastu võtma ja tugevdama tulemuslikke diskrimineerimisvastaseid õigusakte ja diskrimineerimise, sealhulgas mitmekordse diskrimineerimise eest kaitsmise meetmeid kõigis eluvaldkondades ning tagama, kaitsma ja edendama põhiõigusi, võrdõiguslikkust ja diskrimineerimiskeeldu ning vaba liikumise õigust, kaasa arvatud nii romadele kui mitteromadele suunatud teadlikkuse suurendamise meetmed, et kõrvaldada diskrimineerivad takistused;

| — | võitlema mustlastevastasuse, eelarvamuste, stereotüüpide, rassismi ja ksenofoobia, häbimärgistamise ja romade vastast vihkamist väljendavate avalduste vastu, eelkõige tagades asjakohaste õigusaktide täieliku rakendamise ning määrates rassipõhiste kuritegude eest kohased karistused, |
| --- | --- |

—

võitlema mustlastevastasuse, eelarvamuste, stereotüüpide, rassismi ja ksenofoobia, häbimärgistamise ja romade vastast vihkamist väljendavate avalduste vastu, eelkõige tagades asjakohaste õigusaktide täieliku rakendamise ning määrates rassipõhiste kuritegude eest kohased karistused,

| — | hoolitsema selle eest, et massiteabevahendite abil ei edastataks eelarvamusi roma kogukonna suhtes ning edendataks positiivset kuvandit mitmekesisusest, samuti võimaldama romade proportsionaalsemat osalust meedias, |
| --- | --- |

—

hoolitsema selle eest, et massiteabevahendite abil ei edastataks eelarvamusi roma kogukonna suhtes ning edendataks positiivset kuvandit mitmekesisusest, samuti võimaldama romade proportsionaalsemat osalust meedias,

| — | ennetama inimõiguste rikkumisi ja kaitsma ohvreid, tagades neile õigusabi ja tulemusliku õiguskaitse, pöörates erilist tähelepanu roma laste ja naiste olukorrale, kes kannatavad sageli mitmekordse diskrimineerimise all, |
| --- | --- |

—

ennetama inimõiguste rikkumisi ja kaitsma ohvreid, tagades neile õigusabi ja tulemusliku õiguskaitse, pöörates erilist tähelepanu roma laste ja naiste olukorrale, kes kannatavad sageli mitmekordse diskrimineerimise all,

| — | kehtestama inimkaubandust ennetavaid meetmeid, pidades silmas, et inimkaubanduse ohvrite osakaal romade hulgas on ebaproportsionaalselt suur, |
| --- | --- |

—

kehtestama inimkaubandust ennetavaid meetmeid, pidades silmas, et inimkaubanduse ohvrite osakaal romade hulgas on ebaproportsionaalselt suur,

| — | koolitama kõigi tasandite haldus-, õigus- ja politseiteenistuste töötajaid mittediskrimineerivate tavade valdkonnas, |
| --- | --- |

—

koolitama kõigi tasandite haldus-, õigus- ja politseiteenistuste töötajaid mittediskrimineerivate tavade valdkonnas,

| — | algatama kohalike omavalitsuste, kohtuorganite, politsei ja roma kogukonna dialoogi, et kaotada diskrimineerimine kohtusüsteemis, suurendada usaldust ja võidelda etniliste profiilide koostamise vastu, |
| --- | --- |

—

algatama kohalike omavalitsuste, kohtuorganite, politsei ja roma kogukonna dialoogi, et kaotada diskrimineerimine kohtusüsteemis, suurendada usaldust ja võidelda etniliste profiilide koostamise vastu,

| — | tagama võrdse juurdepääsu kvaliteetsele haridusele, |
| --- | --- |

—

tagama võrdse juurdepääsu kvaliteetsele haridusele,

| — | võimaldama võrdse juurdepääsu täiskasvanute kutsealasele täiendkoolitusele ja juurdepääsu elukestvale õppele, |
| --- | --- |

—

võimaldama võrdse juurdepääsu täiskasvanute kutsealasele täiendkoolitusele ja juurdepääsu elukestvale õppele,

| — | tagama juurdepääsu sotsiaalteenustele ja põhihoolduse taristule, nagu laste ja eakate hooldus; |
| --- | --- |

—

tagama juurdepääsu sotsiaalteenustele ja põhihoolduse taristule, nagu laste ja eakate hooldus;

| — | kaotama koolides segregatsiooni, luues kaasava koolikeskkonna ning võttes koolidesse tööle roma vahendajad, |
| --- | --- |

—

kaotama koolides segregatsiooni, luues kaasava koolikeskkonna ning võttes koolidesse tööle roma vahendajad,

| — | võimaldama võrdse juurdepääsu piisavale ettevalmistusele tööturul konkureerimiseks, |
| --- | --- |

—

võimaldama võrdse juurdepääsu piisavale ettevalmistusele tööturul konkureerimiseks,

| — | võimaldama võrdse juurdepääsu väikelaste haridusele, |
| --- | --- |

—

võimaldama võrdse juurdepääsu väikelaste haridusele,

| — | tagama tütarlaste hariduse, |
| --- | --- |

—

tagama tütarlaste hariduse,

| — | andma kultuuridevahelist haridust, |
| --- | --- |

—

andma kultuuridevahelist haridust,

| — | hõlbustama perekondade ja koolide dialoogi, eelkõige vahendajate kaudu, |
| --- | --- |

—

hõlbustama perekondade ja koolide dialoogi, eelkõige vahendajate kaudu,

| — | suurendama roma õpetajate arvu ning tagama roma laste keele ja identiteedi kaitsmise, muutes hariduse kättesaadavaks nende emakeeles, |
| --- | --- |

—

suurendama roma õpetajate arvu ning tagama roma laste keele ja identiteedi kaitsmise, muutes hariduse kättesaadavaks nende emakeeles,

| — | võtma kasutusele kooli pooleli jätmise ja akadeemilise ebaedu ennetamise meetmed, |
| --- | --- |

—

võtma kasutusele kooli pooleli jätmise ja akadeemilise ebaedu ennetamise meetmed,

| — | võtma kasutusele meetmed, mis võimaldaksid koolist välja langenud lapsi kooli tagasi tuua, nagu teist võimalust pakkuvate programmide loomine, |
| --- | --- |

—

võtma kasutusele meetmed, mis võimaldaksid koolist välja langenud lapsi kooli tagasi tuua, nagu teist võimalust pakkuvate programmide loomine,

| — | võimaldama võrdset juurdepääsu kvaliteetsele kesk- ja kõrgharidusele ning stipendiumiprogrammidele, |
| --- | --- |

—

võimaldama võrdset juurdepääsu kvaliteetsele kesk- ja kõrgharidusele ning stipendiumiprogrammidele,

| — | võitlema liiga suure hulga romade erikoolidesse suunamise vastu, |
| --- | --- |

—

võitlema liiga suure hulga romade erikoolidesse suunamise vastu,

| — | võitlema laste vaesuse vastu, vähendama laste eraldamist nende perekondadest ning ennetama laste kasuperedesse ja erihooldusele paigutamist vaesuse tõttu, |
| --- | --- |

—

võitlema laste vaesuse vastu, vähendama laste eraldamist nende perekondadest ning ennetama laste kasuperedesse ja erihooldusele paigutamist vaesuse tõttu,

| — | tagama tulemusliku pääsu tööturule ning arendama ettevõtluseks ja üksikisikust ettevõtjana tegutsemiseks mõeldud mikrokrediidi pakkumist ja kättesaadavaks tegemist, |
| --- | --- |

—

tagama tulemusliku pääsu tööturule ning arendama ettevõtluseks ja üksikisikust ettevõtjana tegutsemiseks mõeldud mikrokrediidi pakkumist ja kättesaadavaks tegemist,

| — | tagama võrdse juurdepääsu taskukohasele ja tervislikule eluasemele ning lõpetama territoriaalse segregatsiooni, |
| --- | --- |

—

tagama võrdse juurdepääsu taskukohasele ja tervislikule eluasemele ning lõpetama territoriaalse segregatsiooni,

| — | tagama õiguse registreeritud aadressile, kaasa arvatud kodanikuühiskonna organisatsiooni kaudu registreerumise võimalus, tagama kõigi roma kodanike täieliku ja ajakohastatud sündide, abielude ja surmajuhtude registri ning ühtlasi võitlema haldusdokumentide väljastamisel esineva diskrimineerimise vastu, |
| --- | --- |

—

tagama õiguse registreeritud aadressile, kaasa arvatud kodanikuühiskonna organisatsiooni kaudu registreerumise võimalus, tagama kõigi roma kodanike täieliku ja ajakohastatud sündide, abielude ja surmajuhtude registri ning ühtlasi võitlema haldusdokumentide väljastamisel esineva diskrimineerimise vastu,

| — | võitlema tervisealase ebavõrdsuse vastu, võimaldades võrdset juurdepääsu kvaliteetsele tervishoiule ja tervise edendamisele ning pöörates erilist tähelepanu kaitsetute rühmade, sealhulgas naiste, laste, eakate ja puuetega inimeste kaitsmisele, |
| --- | --- |

—

võitlema tervisealase ebavõrdsuse vastu, võimaldades võrdset juurdepääsu kvaliteetsele tervishoiule ja tervise edendamisele ning pöörates erilist tähelepanu kaitsetute rühmade, sealhulgas naiste, laste, eakate ja puuetega inimeste kaitsmisele,

| — | suurendama romade kodanikuühiskonna mõjuvõimu, rakendades suutlikkuse suurendamise poliitikat ja tugevdades haldussuutlikkust riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil, samuti ergutades romade osalust kodanikuühiskonnas ja poliitikas, |
| --- | --- |

—

suurendama romade kodanikuühiskonna mõjuvõimu, rakendades suutlikkuse suurendamise poliitikat ja tugevdades haldussuutlikkust riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil, samuti ergutades romade osalust kodanikuühiskonnas ja poliitikas,

| — | suurendama kodanikuaktiivsust, kaasates romad kõikidesse avaliku ja poliitilise elu sfääridesse ning suurendades nende esindatust asutustes ja valitud organites kohalikul, liikmesriigi ja ELi tasandil, |
| --- | --- |

—

suurendama kodanikuaktiivsust, kaasates romad kõikidesse avaliku ja poliitilise elu sfääridesse ning suurendades nende esindatust asutustes ja valitud organites kohalikul, liikmesriigi ja ELi tasandil,

| — | lisama strateegiale laienemise ja naabruspoliitika mõõtme, nõudes romade olukorra parandamist liituja- ja kandidaatriikides ning potentsiaalsetes kandidaatriikides, samuti Euroopa naabruspoliitikas osalevates riikides, seadma esikohale strateegia edusammude hindamise iga-aastastes eduaruannetes ning ELi naaberriikide ülevaadetes, |
| --- | --- |

—

lisama strateegiale laienemise ja naabruspoliitika mõõtme, nõudes romade olukorra parandamist liituja- ja kandidaatriikides ning potentsiaalsetes kandidaatriikides, samuti Euroopa naabruspoliitikas osalevates riikides, seadma esikohale strateegia edusammude hindamise iga-aastastes eduaruannetes ning ELi naaberriikide ülevaadetes,

| — | tagama kultuuri austamise ja hoidmise, |
| --- | --- |

—

tagama kultuuri austamise ja hoidmise,

| — | tagama soolise võrdõiguslikkuse peavoolustamise, tegeldes roma naiste erivajadustega ning kaasates neid poliitika väljatöötamisse, keelates laste abielude praktiseerimise; |
| --- | --- |

—

tagama soolise võrdõiguslikkuse peavoolustamise, tegeldes roma naiste erivajadustega ning kaasates neid poliitika väljatöötamisse, keelates laste abielude praktiseerimise;

| — | peatades romade tagasisaatmise riikidesse, kus nad võivad sattuda piinamise või julma, ebainimliku või alandava kohtlemise või karistuse ohvriks; |
| --- | --- |

—

peatades romade tagasisaatmise riikidesse, kus nad võivad sattuda piinamise või julma, ebainimliku või alandava kohtlemise või karistuse ohvriks;

| 5. | rõhutab, kui olulised on komplekssed programmid ja sellised programmid, mis vastavad eri oludes elavate romade kogukondade erivajadustele, ning et seetõttu on vaja romadele tagada kohapeal juurdepääs individuaalsetele teenustele; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, kui olulised on komplekssed programmid ja sellised programmid, mis vastavad eri oludes elavate romade kogukondade erivajadustele, ning et seetõttu on vaja romadele tagada kohapeal juurdepääs individuaalsetele teenustele;

| 6. | tuletab meelde, et piisav sissetulekutoetus, kaasavad tööturud ja juurdepääs kvaliteetsetele teenustele on soovituses 2008/867/EÜ esitatud aktiivse kaasamisstrateegia tugisambad; |
| --- | --- |

6.

tuletab meelde, et piisav sissetulekutoetus, kaasavad tööturud ja juurdepääs kvaliteetsetele teenustele on soovituses 2008/867/EÜ esitatud aktiivse kaasamisstrateegia tugisambad;

| 7. | rõhutab, et sotsiaalabi, korralik eluase ja korralikud riided, kättesaadavad varase etapi arenguprogrammid ning mitteeraldatud ja kaasavas õhkkonnas antav kvaliteetne haridus ning tahe vanemaid kaasata on võrdsete võimaluste, ühiskonnas täieliku osalemise võimaluse ning edasise diskrimineerimiseta kohtlemise tagamiseks olulised; rõhutab, et tuleb võidelda põhjuseta puudumise ja varases eas kooli poolelijätmise vastu ning tagada stipendiumid ja rahaline toetus; on endiselt seisukohal, et haridus, koolitusvõimalused ja täiskasvanutele pakutav abi töökoha leidmiseks on ülioluline romade töölevõtmise ja pideva tööhõive toetamiseks ning sotsiaalse tõrjutuse taastekke vältimiseks; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et sotsiaalabi, korralik eluase ja korralikud riided, kättesaadavad varase etapi arenguprogrammid ning mitteeraldatud ja kaasavas õhkkonnas antav kvaliteetne haridus ning tahe vanemaid kaasata on võrdsete võimaluste, ühiskonnas täieliku osalemise võimaluse ning edasise diskrimineerimiseta kohtlemise tagamiseks olulised; rõhutab, et tuleb võidelda põhjuseta puudumise ja varases eas kooli poolelijätmise vastu ning tagada stipendiumid ja rahaline toetus; on endiselt seisukohal, et haridus, koolitusvõimalused ja täiskasvanutele pakutav abi töökoha leidmiseks on ülioluline romade töölevõtmise ja pideva tööhõive toetamiseks ning sotsiaalse tõrjutuse taastekke vältimiseks;

| 8. | nõuab tungivalt, et tõrjutuse ennetamine algaks varases lapseeas – kohe sündimise järel kantakse laps rahvastikuregistrisse selliselt, et tema kodakondsust tunnistatakse ja talle tagatakse kõik sotsiaalteenused; peab eriti oluliseks, et roma lastele oleks tagatud kvaliteetne alusharidus ja nende kooliskäimist tuleks toetada erimeetmetega; |
| --- | --- |

8.

nõuab tungivalt, et tõrjutuse ennetamine algaks varases lapseeas – kohe sündimise järel kantakse laps rahvastikuregistrisse selliselt, et tema kodakondsust tunnistatakse ja talle tagatakse kõik sotsiaalteenused; peab eriti oluliseks, et roma lastele oleks tagatud kvaliteetne alusharidus ja nende kooliskäimist tuleks toetada erimeetmetega;

| 9. | tuletab meelde romade, eriti naiste ja tütarlaste probleeme, mis on seotud äärmise vaesuse, diskrimineerimise ja tõrjutusega, sest neil puudub juurdepääs paremale haridusele, tööhõivele ja sotsiaalteenustele; palub komisjonil ja liikmesriikidel tegelda roma naiste ja tütarlaste erivajadustega, lisades soolise perspektiivi kõikidesse romade kaasamise meetmetesse, ja pakkuda kaitset eriti ohustatud alarühmadele; |
| --- | --- |

9.

tuletab meelde romade, eriti naiste ja tütarlaste probleeme, mis on seotud äärmise vaesuse, diskrimineerimise ja tõrjutusega, sest neil puudub juurdepääs paremale haridusele, tööhõivele ja sotsiaalteenustele; palub komisjonil ja liikmesriikidel tegelda roma naiste ja tütarlaste erivajadustega, lisades soolise perspektiivi kõikidesse romade kaasamise meetmetesse, ja pakkuda kaitset eriti ohustatud alarühmadele;

| 10. | palub liikmesriikidel võtta konkreetseid meetmeid oma kodanike teavitamiseks romade ajaloolisest ja praegusest olukorrast, kasutades selleks allikmaterjalina muu hulgas Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti aruandeid; |
| --- | --- |

10.

palub liikmesriikidel võtta konkreetseid meetmeid oma kodanike teavitamiseks romade ajaloolisest ja praegusest olukorrast, kasutades selleks allikmaterjalina muu hulgas Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti aruandeid;

| 11. | rõhutab, et romade kaasamise ELi strateegia peaks sisaldama ka meetmeid romade olukorra järelevalve tagamiseks seoses nende sotsiaalsete põhiõiguste austamise ja edendamise, võrdse kohtlemise, mittediskrimineerimise ja ELis vaba liikumisega; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et romade kaasamise ELi strateegia peaks sisaldama ka meetmeid romade olukorra järelevalve tagamiseks seoses nende sotsiaalsete põhiõiguste austamise ja edendamise, võrdse kohtlemise, mittediskrimineerimise ja ELis vaba liikumisega;

| 12. | rõhutab, et romade juurdepääs kvaliteetsele haridusele ja kutseõppele, roma kultuurist, väärtustest ja kultuuripärandist osasaamine ja nende mõistmine, romade kaasamine ühendustesse ja roma kogukonna parem esindatus on olulised aspektid terviklikus käsituses selle kohta, kuidas rakendada riiklikke ja Euroopa strateegiaid, mis käsitlevad romade ühiskonda kaasamist ja selles osalemist; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et romade juurdepääs kvaliteetsele haridusele ja kutseõppele, roma kultuurist, väärtustest ja kultuuripärandist osasaamine ja nende mõistmine, romade kaasamine ühendustesse ja roma kogukonna parem esindatus on olulised aspektid terviklikus käsituses selle kohta, kuidas rakendada riiklikke ja Euroopa strateegiaid, mis käsitlevad romade ühiskonda kaasamist ja selles osalemist;

| 13. | rõhutab, et üksikisiku kvaliteetne haridus ja väljaõpe mõjutavad tulevikus nii tema isiklikku kui ka kutsealast elu, ning seetõttu on oluline tagada, et kõigil oleks võrdne juurdepääs haridusele ja väljaõppele ilma igasuguse diskrimineerimiseta või eraldamiseta; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et üksikisiku kvaliteetne haridus ja väljaõpe mõjutavad tulevikus nii tema isiklikku kui ka kutsealast elu, ning seetõttu on oluline tagada, et kõigil oleks võrdne juurdepääs haridusele ja väljaõppele ilma igasuguse diskrimineerimiseta või eraldamiseta;

| 14. | rõhutab, kui oluline on toetada strateegiat ja jälgida selle rakendamist läbipaistval viisil, nii et põhivastutus lasuks demokraatlikult aruandvatel ministritel Euroopa Liidu Nõukogu raames, ning rõhutab, et strateegia ei tohiks mingil viisil tekitada killustumist ELis ega lahknevusi liikmesriikide vahel, vaid vastupidi, strateegia peaks aitama tugevdada kogukonna integratsiooni; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, kui oluline on toetada strateegiat ja jälgida selle rakendamist läbipaistval viisil, nii et põhivastutus lasuks demokraatlikult aruandvatel ministritel Euroopa Liidu Nõukogu raames, ning rõhutab, et strateegia ei tohiks mingil viisil tekitada killustumist ELis ega lahknevusi liikmesriikide vahel, vaid vastupidi, strateegia peaks aitama tugevdada kogukonna integratsiooni;

| 15. | rõhutab, kui oluline on igale konkreetsele liikmesriigile eraldatud rahaliste vahendite nõuetekohane kasutamine strateegias sätestatud prioriteetsetes valdkondades; |
| --- | --- |

15.

rõhutab, kui oluline on igale konkreetsele liikmesriigile eraldatud rahaliste vahendite nõuetekohane kasutamine strateegias sätestatud prioriteetsetes valdkondades;

| 16. | rõhutab, et strateegia eesmärkide saavutamist tuleb kontrollida ja hinnata nende saavutamise taset ning kasutusele tuleb võtta premeerimise kriteeriumid eesmärke täitvatele liikmesriikidele ning näha ette karistused riikide jaoks, kes neid ei täida; |
| --- | --- |

16.

rõhutab, et strateegia eesmärkide saavutamist tuleb kontrollida ja hinnata nende saavutamise taset ning kasutusele tuleb võtta premeerimise kriteeriumid eesmärke täitvatele liikmesriikidele ning näha ette karistused riikide jaoks, kes neid ei täida;

| 17. | palub komisjonile teha järgmist:






  — | võtta juhtroll strateegia koordineerimises seoses prioriteetsete valdkondade edendamise ning strateegia eesmärkide saavutamisega koostöös liikmesriikidega ning vastavalt subsidiaarsuse põhimõttele; |
| --- | --- | --- |

17.

palub komisjonile teha järgmist:

—

võtta juhtroll strateegia koordineerimises seoses prioriteetsete valdkondade edendamise ning strateegia eesmärkide saavutamisega koostöös liikmesriikidega ning vastavalt subsidiaarsuse põhimõttele;

| — | moodustada alaline töörühm, kes vastutab järelevalve, koordineerimise, kontrollimise, aruandluse, hindamise, rakendamise lihtsustamise, peavoolustamise ja järelmeetmete eest ning täidab sellega vajadust sõltumatu, mitut sektorit hõlmava organi ehk nn välise korraldaja järele, kes hindab ja tasakaalustab erinevaid riiklike ja sektoriaalseid huvisid kõigile sobival viisil; |
| --- | --- |

—

moodustada alaline töörühm, kes vastutab järelevalve, koordineerimise, kontrollimise, aruandluse, hindamise, rakendamise lihtsustamise, peavoolustamise ja järelmeetmete eest ning täidab sellega vajadust sõltumatu, mitut sektorit hõlmava organi ehk nn välise korraldaja järele, kes hindab ja tasakaalustab erinevaid riiklike ja sektoriaalseid huvisid kõigile sobival viisil;

| — | vaadata läbi strateegia ja ajakohastada seda korrapäraselt ning taotleda strateegias tehtud muudatustele Euroopa Parlamendi ja nõukogu heakskiitu; |
| --- | --- |

—

vaadata läbi strateegia ja ajakohastada seda korrapäraselt ning taotleda strateegias tehtud muudatustele Euroopa Parlamendi ja nõukogu heakskiitu;

| — | võtta kõigis asjassepuutuvates poliitilistes algatustes ja programmide kavandamisel arvesse strateegia prioriteetseid valdkondi ja eesmärke ELi tasandil; |
| --- | --- |

—

võtta kõigis asjassepuutuvates poliitilistes algatustes ja programmide kavandamisel arvesse strateegia prioriteetseid valdkondi ja eesmärke ELi tasandil;

| — | anda aru strateegia ja riiklike tegevuskavade rakendamisest ja edusammudest, hinnates tulemusi, sealhulgas võrdlusaluste ja näitajate saavutamist, ning hoida sellega nõukogu ja parlamenti kord aastas kursis, võttes arvesse, et edasise toetuse andmise kriteeriumiks peaks saama poliitika tõhusus ja järelhindamine; |
| --- | --- |

—

anda aru strateegia ja riiklike tegevuskavade rakendamisest ja edusammudest, hinnates tulemusi, sealhulgas võrdlusaluste ja näitajate saavutamist, ning hoida sellega nõukogu ja parlamenti kord aastas kursis, võttes arvesse, et edasise toetuse andmise kriteeriumiks peaks saama poliitika tõhusus ja järelhindamine;

| — | tagada vajalike statistiliste andmete kogumine ja levitamine ning kohalikul tasandil kujunenud heade tavade ühtlustamine ja koondamine; |
| --- | --- |

—

tagada vajalike statistiliste andmete kogumine ja levitamine ning kohalikul tasandil kujunenud heade tavade ühtlustamine ja koondamine;

| — | kontrollida riiklike kavade vastavust ELi strateegiale; |
| --- | --- |

—

kontrollida riiklike kavade vastavust ELi strateegiale;

| — | muuta ristfinantseerimise õigusraamistikku, vähendada tarbetut bürokraatiat, lihtsustada ja kiirendada ELi rahaliste vahendite taotlemise korda ning nõuda liikmesriikidelt lihtsa ja normatiivse rahastamiskorra kehtestamist ning üldtoetuste kasutamist; |
| --- | --- |

—

muuta ristfinantseerimise õigusraamistikku, vähendada tarbetut bürokraatiat, lihtsustada ja kiirendada ELi rahaliste vahendite taotlemise korda ning nõuda liikmesriikidelt lihtsa ja normatiivse rahastamiskorra kehtestamist ning üldtoetuste kasutamist;

| — | kehtestada järk-järgult kohustuslikud institutsioonilised garantiid diskrimineerimise ja eraldatuse vastaste meetmete süvalaiendamiseks, võttes arvesse direktiive 2000/43/EÜ ja 2004/113/EÜ, ning jälgida nende meetmete rakendamist ja võidelda häbimärgistamise vastu; |
| --- | --- |

—

kehtestada järk-järgult kohustuslikud institutsioonilised garantiid diskrimineerimise ja eraldatuse vastaste meetmete süvalaiendamiseks, võttes arvesse direktiive 2000/43/EÜ ja 2004/113/EÜ, ning jälgida nende meetmete rakendamist ja võidelda häbimärgistamise vastu;

| — | tagada kõigi tasandi ja astmete asjassepuutuvate sidusrühmade ja kõigi tasandi roma kogukondade kaasamine Euroopa romade platvormi kaudu ning töötada koostöös teiste institutsioonide, liikmesriikide, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste, rahvusvaheliste finantsasutuste, riikidevaheliste programmide juhtimisasutuste, valitsustevaheliste organisatsioonide, valitsusväliste organisatsioonide ja valitsusvaheliste algatustega, võttes arvesse, et poliitiliste osalejate ja võrgustike vahel tuleb parandada koordineerimist ja koostööd, et vältida topelttööd ning tõhustada poliitikameetmete vastastikku tugevdavat mõju ning kaotada poliitikavaldkondade kattumised ja konfliktid, mis tulenevad sidusrühmade võrgustike kiirest kasvust; |
| --- | --- |

—

tagada kõigi tasandi ja astmete asjassepuutuvate sidusrühmade ja kõigi tasandi roma kogukondade kaasamine Euroopa romade platvormi kaudu ning töötada koostöös teiste institutsioonide, liikmesriikide, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste, rahvusvaheliste finantsasutuste, riikidevaheliste programmide juhtimisasutuste, valitsustevaheliste organisatsioonide, valitsusväliste organisatsioonide ja valitsusvaheliste algatustega, võttes arvesse, et poliitiliste osalejate ja võrgustike vahel tuleb parandada koordineerimist ja koostööd, et vältida topelttööd ning tõhustada poliitikameetmete vastastikku tugevdavat mõju ning kaotada poliitikavaldkondade kattumised ja konfliktid, mis tulenevad sidusrühmade võrgustike kiirest kasvust;

| 18. | tuletab meelde, et eriline vastutus romade kaasamist käsitleva ELi strateegia edendamise eest on komisjonil, kuid see strateegia tuleb ellu viia kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

18.

tuletab meelde, et eriline vastutus romade kaasamist käsitleva ELi strateegia edendamise eest on komisjonil, kuid see strateegia tuleb ellu viia kohalikul tasandil;

| 19. | palub komisjonil ja liikmesriikidel romade sotsiaalseks ja majanduslikuks kaasamiseks kasutusele võtta praegused ELi strateegiad ja vahendid ning töötada välja ja rakendada kõik asjakohased meetmed ning võtta vajaduse korral arvesse romade kaasamise ühiseid aluspõhimõtteid; |
| --- | --- |

19.

palub komisjonil ja liikmesriikidel romade sotsiaalseks ja majanduslikuks kaasamiseks kasutusele võtta praegused ELi strateegiad ja vahendid ning töötada välja ja rakendada kõik asjakohased meetmed ning võtta vajaduse korral arvesse romade kaasamise ühiseid aluspõhimõtteid;

| 20. | on seisukohal, et roma juhtide, kohalike asutuste ja ELi organite tihedam koostöö on nii ELi kui ka liikmesriikide ees seisvate roma elanikkonna sotsiaalse ja majandusliku kaasamisega seotud põhiprobleemide ja lahenduste määratlemisel otsustava tähtsusega; |
| --- | --- |

20.

on seisukohal, et roma juhtide, kohalike asutuste ja ELi organite tihedam koostöö on nii ELi kui ka liikmesriikide ees seisvate roma elanikkonna sotsiaalse ja majandusliku kaasamisega seotud põhiprobleemide ja lahenduste määratlemisel otsustava tähtsusega;

| 21. | kutsub liikmesriike üles andma otsustamisõigusega asutustele volitused, mille abil tagada terviklik ja arengule suunatud ELi rahastamine romasid abistavate heade kohalike algatuste toetamiseks ja romade eri kohalike vajaduste rahuldamiseks; rõhutab romade integreerimisega seotud heade tavade väljaselgitamist ja vahetamist ning edulugude nähtavuse suurendamist; nõuab kohalikul tasandil (halduse ja projektijuhtimisega seotud) vajaliku abi andmiseks institutsioonilise suutlikkuse suurendamist; |
| --- | --- |

21.

kutsub liikmesriike üles andma otsustamisõigusega asutustele volitused, mille abil tagada terviklik ja arengule suunatud ELi rahastamine romasid abistavate heade kohalike algatuste toetamiseks ja romade eri kohalike vajaduste rahuldamiseks; rõhutab romade integreerimisega seotud heade tavade väljaselgitamist ja vahetamist ning edulugude nähtavuse suurendamist; nõuab kohalikul tasandil (halduse ja projektijuhtimisega seotud) vajaliku abi andmiseks institutsioonilise suutlikkuse suurendamist;

| 22. | on seisukohal, et romade ja mitteromade ühingud ning kohalikud, piirkondlikud, riiklikud ja ELi asutused peaksid võtma kooskõlastatud meetmeid ja vastutuse kogu protsessi vältel, tuginedes parimatele tavadele ja liikmesriikide loodud olemasolevatele rikkalikele teabebaasidele ning romade kaasamise aastakümne esimese perioodi kogemustele; rõhutab teavituskampaaniate korraldamise tähtsust eelkõige sellistes piirkondades, kus on suured roma kogukonnad; |
| --- | --- |

22.

on seisukohal, et romade ja mitteromade ühingud ning kohalikud, piirkondlikud, riiklikud ja ELi asutused peaksid võtma kooskõlastatud meetmeid ja vastutuse kogu protsessi vältel, tuginedes parimatele tavadele ja liikmesriikide loodud olemasolevatele rikkalikele teabebaasidele ning romade kaasamise aastakümne esimese perioodi kogemustele; rõhutab teavituskampaaniate korraldamise tähtsust eelkõige sellistes piirkondades, kus on suured roma kogukonnad;

| 23. | on seisukohal, et romade sotsiaalne kaasamine ei ole võimalik, kui VVOde kaudu ei alustata ega suurendata nende huvide esindamist, sealhulgas poliitiliste otsuste tegemisel, ja nende kodanikutegevust riigi ja Euroopa tasandil; |
| --- | --- |

23.

on seisukohal, et romade sotsiaalne kaasamine ei ole võimalik, kui VVOde kaudu ei alustata ega suurendata nende huvide esindamist, sealhulgas poliitiliste otsuste tegemisel, ja nende kodanikutegevust riigi ja Euroopa tasandil;

| 24. | soovitab tungivalt ELi organitel kaasata konsultatsioonidesse ja otsuste tegemise mehhanismidesse rohkem kohalikku tasandit, et saavutada tulevane strateegia, mis võib olla kasulik kõigile osapooltele; samuti juhib komisjoni ja liikmesriikide tähelepanu asjaolule, et romade kaasamist käsitlevat poliitikat tuleb kujundada, edendada, rakendada ja hinnata koostöös piirkondlike ja kohalike asutuste ning romadest ja mitteromadest elanike rühmadega, kodanikuühiskonna organisatsioonide esindajatega, Regioonide Komitee ja rahvusvaheliste organisatsioonidega, et see poliitika oleks vastuvõetavam ja tulemuslikum; |
| --- | --- |

24.

soovitab tungivalt ELi organitel kaasata konsultatsioonidesse ja otsuste tegemise mehhanismidesse rohkem kohalikku tasandit, et saavutada tulevane strateegia, mis võib olla kasulik kõigile osapooltele; samuti juhib komisjoni ja liikmesriikide tähelepanu asjaolule, et romade kaasamist käsitlevat poliitikat tuleb kujundada, edendada, rakendada ja hinnata koostöös piirkondlike ja kohalike asutuste ning romadest ja mitteromadest elanike rühmadega, kodanikuühiskonna organisatsioonide esindajatega, Regioonide Komitee ja rahvusvaheliste organisatsioonidega, et see poliitika oleks vastuvõetavam ja tulemuslikum;

| 25. | kutsub komisjoni üles koguma ja levitama teavet eri liikmesriikide kogemuste ja meetmete kohta, eelkõige haridus- ja kultuurivallas; |
| --- | --- |

25.

kutsub komisjoni üles koguma ja levitama teavet eri liikmesriikide kogemuste ja meetmete kohta, eelkõige haridus- ja kultuurivallas;

| 26. | nõuab ELi vahenditest rahastatavate romade integreerimise projektide korraldajate paremat toetamist teabe-, analüüsi- ja heade tavade vahetamise platvormide loomise kaudu; |
| --- | --- |

26.

nõuab ELi vahenditest rahastatavate romade integreerimise projektide korraldajate paremat toetamist teabe-, analüüsi- ja heade tavade vahetamise platvormide loomise kaudu;

| 27. | on seisukohal, et lahenduse üks osa seisneb liikmesriikide täielikus kohustumises tagada projektide korraldajatele tõhus toetus ning et liikmesriikidel tuleb koos komisjoniga omalt poolt julgustada kohalikke asutusi valima projekte romade integreerimiseks; |
| --- | --- |

27.

on seisukohal, et lahenduse üks osa seisneb liikmesriikide täielikus kohustumises tagada projektide korraldajatele tõhus toetus ning et liikmesriikidel tuleb koos komisjoniga omalt poolt julgustada kohalikke asutusi valima projekte romade integreerimiseks;

| 28. | kutsub liikmesriike üles välja töötama eri valdkondi hõlmavaid vaesuse vähendamise strateegiaid, milles võetaks arvesse tööpuudusest, vaesusest ja tõrjutusest ühtemoodi mõjutatud romade kogukonna ja n-ö enamuskogukonna kooseksisteerimise küsimust, mis sageli on delikaatne teema; toonitab, et väga tähtsad on stimuleerivad meetmed, millest on nähtavat kasu, et ergutada vaeseid sotsiaaltoetustest elamise ja võimaliku mustal turul töötamise asemel tööturule sisenema; rõhutab, et ülimalt tähtsad on vastastikust mõistmist ja sallivust edendavad programmid; |
| --- | --- |

28.

kutsub liikmesriike üles välja töötama eri valdkondi hõlmavaid vaesuse vähendamise strateegiaid, milles võetaks arvesse tööpuudusest, vaesusest ja tõrjutusest ühtemoodi mõjutatud romade kogukonna ja n-ö enamuskogukonna kooseksisteerimise küsimust, mis sageli on delikaatne teema; toonitab, et väga tähtsad on stimuleerivad meetmed, millest on nähtavat kasu, et ergutada vaeseid sotsiaaltoetustest elamise ja võimaliku mustal turul töötamise asemel tööturule sisenema; rõhutab, et ülimalt tähtsad on vastastikust mõistmist ja sallivust edendavad programmid;

| 29. | kutsub komisjoni üles lisama strateegiasse laienemismõõtme, töötades kandidaatriikides ja potentsiaalsetes kandidaatriikides välja katseprojekte, millega tagatakse riiklike tegevuskavade väljatöötamine kooskõlas ELi strateegiaga; |
| --- | --- |

29.

kutsub komisjoni üles lisama strateegiasse laienemismõõtme, töötades kandidaatriikides ja potentsiaalsetes kandidaatriikides välja katseprojekte, millega tagatakse riiklike tegevuskavade väljatöötamine kooskõlas ELi strateegiaga;

| 30. | kutsub liikmesriike üles nimetama ametisse kõrgema valitsusametniku või haldusorgani, kes täidesaatvat võimu omades tegutseks riikliku kontaktpunktina, mis vastutab strateegia läbipaistva ja tõhusa rakendamise, koordineerimise, järelevalve, peavoolustamise ja jõustamise eest riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil ning tagab minimaalse bürokraatia ja vahendite tõhusa haldamise ja kontrollimise; |
| --- | --- |

30.

kutsub liikmesriike üles nimetama ametisse kõrgema valitsusametniku või haldusorgani, kes täidesaatvat võimu omades tegutseks riikliku kontaktpunktina, mis vastutab strateegia läbipaistva ja tõhusa rakendamise, koordineerimise, järelevalve, peavoolustamise ja jõustamise eest riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil ning tagab minimaalse bürokraatia ja vahendite tõhusa haldamise ja kontrollimise;

| 31. | kutsub liikmesriikide haridusministeeriume ja komisjoni üles looma uuenduslikke ja paindlikke stipendiume andekate õpilaste toetamiseks ning suurendama toetust olemasolevatele stipendiumidele ja programmidele; |
| --- | --- |

31.

kutsub liikmesriikide haridusministeeriume ja komisjoni üles looma uuenduslikke ja paindlikke stipendiume andekate õpilaste toetamiseks ning suurendama toetust olemasolevatele stipendiumidele ja programmidele;

| 32. | kutsub komisjoni ja nõukogu üles kasutama Laekeni näitajate parandatud ja täpsustatud komponente sotsiaalse ja territoriaalse tõrjutuse mõõtmisel ning edusammude hindamisel; rõhutab, et Laekeni näitajate horisontaalset jagunemist peab laiendama ka kõige väiksematele statistikaga tegelevatele haldusüksustele (LAU 1 ja LAU 2); peale selle juhib tähelepanu asjaolule, et Laekeni näitajad võiks lisada ühtekuuluvuspoliitika edaspidistele näitajatele, eriti mis puudutab sotsiaalset mõõdet; |
| --- | --- |

32.

kutsub komisjoni ja nõukogu üles kasutama Laekeni näitajate parandatud ja täpsustatud komponente sotsiaalse ja territoriaalse tõrjutuse mõõtmisel ning edusammude hindamisel; rõhutab, et Laekeni näitajate horisontaalset jagunemist peab laiendama ka kõige väiksematele statistikaga tegelevatele haldusüksustele (LAU 1 ja LAU 2); peale selle juhib tähelepanu asjaolule, et Laekeni näitajad võiks lisada ühtekuuluvuspoliitika edaspidistele näitajatele, eriti mis puudutab sotsiaalset mõõdet;

| 33. | palub komisjonil täiendada neid näitajaid eesmärkide ja võrdlusaluste süsteemiga, et saavutada edusammude suhtes tõeline poliitiline vastutus; rõhutab lisaks sellele, et on väga vaja edasiminekut liigitatud andmete kogumisel, et oleks võimalik mõõta edusamme eesmärkide/võrdlusaluste/näitajate saavutamisel ning töötada välja tõenduspõhised poliitikapõhimõtted ning suurendada tõhusust ja tagada parem hindamine; |
| --- | --- |

33.

palub komisjonil täiendada neid näitajaid eesmärkide ja võrdlusaluste süsteemiga, et saavutada edusammude suhtes tõeline poliitiline vastutus; rõhutab lisaks sellele, et on väga vaja edasiminekut liigitatud andmete kogumisel, et oleks võimalik mõõta edusamme eesmärkide/võrdlusaluste/näitajate saavutamisel ning töötada välja tõenduspõhised poliitikapõhimõtted ning suurendada tõhusust ja tagada parem hindamine;

| 34. | nõuab parimate tavade abil võrdlusaluste, näitajate ning sõltumatute seire- ja mõjuhinnangumehhanismide kiiret väljatöötamist, et suurendada ja hinnata programmide tõhusust ja konkreetseid tulemusi ning mitte ainult seda, kas toetuse saanud projektid on kooskõlas protseduuriliste nõuetega, ning nõuab rahaliste vahendite kasutamise tõhusat järelevalvet, et oleks tagatud nende tegelik kasutamine romade elutingimuste, tervishoiu, hariduse ja tööhõive parandamiseks; |
| --- | --- |

34.

nõuab parimate tavade abil võrdlusaluste, näitajate ning sõltumatute seire- ja mõjuhinnangumehhanismide kiiret väljatöötamist, et suurendada ja hinnata programmide tõhusust ja konkreetseid tulemusi ning mitte ainult seda, kas toetuse saanud projektid on kooskõlas protseduuriliste nõuetega, ning nõuab rahaliste vahendite kasutamise tõhusat järelevalvet, et oleks tagatud nende tegelik kasutamine romade elutingimuste, tervishoiu, hariduse ja tööhõive parandamiseks;

| 35. | on seisukohal, et liikmesriikide struktureeritud koostöö praeguste avatud koordinatsioonimeetodite raames tööhõive ja sotsiaalse kaasatuse valdkonnas on väga suure tähtsusega romade täieliku kaasamise edendamisel, ning palub komisjonil korraldada heade tavade ja kogemuste vahetamine liikmesriikide ja kõikide roma küsimustega tegelevate poolte vahel; |
| --- | --- |

35.

on seisukohal, et liikmesriikide struktureeritud koostöö praeguste avatud koordinatsioonimeetodite raames tööhõive ja sotsiaalse kaasatuse valdkonnas on väga suure tähtsusega romade täieliku kaasamise edendamisel, ning palub komisjonil korraldada heade tavade ja kogemuste vahetamine liikmesriikide ja kõikide roma küsimustega tegelevate poolte vahel;

| 36. | nõuab komisjonilt ja liikmesriikidelt - et täpselt määratud ja konkreetse otstarbega vahendid jõuaksid puudust kannatavate romadeni ja aitaksid nende elujärge pikaajaliselt parandada - tõsist tahet käivitada programmid, mis oleksid eesmärgipärasemad ja rohkem arengule suunatud, komplekssemad, paindlikumad ja jätkusuutlikumad, ajaliselt pikemad ja piirkondlikult asjakohasemad ja mille keskmes oleks kõige halvemas olukorras olevad mikropiirkonnad, arvestades nende geograafilist, sotsiaalmajanduslikku ja kultuurilist omapära, ning mis oleks suunatud eeslinnade, maapiirkondade ja romade asustatud eraldi linnaosade vaesuse probleemi lahendamisele ning milles pöörataks erilist tähelepanu elamiskõlbmatute eluasemete (kus puudub näiteks joogivesi, küte, elekter ja kanalisatsioon) parandamisele ning annaks perekondadele täiendavat abi paremate elamistingimuste säilitamiseks; kutsub komisjoni samuti üles jälgima nende projektide tulemusi pärast rahastamise lõppu; |
| --- | --- |

36.

nõuab komisjonilt ja liikmesriikidelt - et täpselt määratud ja konkreetse otstarbega vahendid jõuaksid puudust kannatavate romadeni ja aitaksid nende elujärge pikaajaliselt parandada - tõsist tahet käivitada programmid, mis oleksid eesmärgipärasemad ja rohkem arengule suunatud, komplekssemad, paindlikumad ja jätkusuutlikumad, ajaliselt pikemad ja piirkondlikult asjakohasemad ja mille keskmes oleks kõige halvemas olukorras olevad mikropiirkonnad, arvestades nende geograafilist, sotsiaalmajanduslikku ja kultuurilist omapära, ning mis oleks suunatud eeslinnade, maapiirkondade ja romade asustatud eraldi linnaosade vaesuse probleemi lahendamisele ning milles pöörataks erilist tähelepanu elamiskõlbmatute eluasemete (kus puudub näiteks joogivesi, küte, elekter ja kanalisatsioon) parandamisele ning annaks perekondadele täiendavat abi paremate elamistingimuste säilitamiseks; kutsub komisjoni samuti üles jälgima nende projektide tulemusi pärast rahastamise lõppu;

| 37. | palub liikmesriikidel parandada romade majanduslikke võimalusi, sealhulgas ettevõtjatele mikrolaenude andmise edendamist; palub liikmesriikidel võtta eeskujuks tulemuslike projektide kogemused, näiteks deklareerimata äritegevuse muutmine ekspertide abiga seaduslikuks majandustegevuseks; |
| --- | --- |

37.

palub liikmesriikidel parandada romade majanduslikke võimalusi, sealhulgas ettevõtjatele mikrolaenude andmise edendamist; palub liikmesriikidel võtta eeskujuks tulemuslike projektide kogemused, näiteks deklareerimata äritegevuse muutmine ekspertide abiga seaduslikuks majandustegevuseks;

| 38. | palub liikmesriikidel ja komisjonil välja töötada selge poliitika romade kaasamiseks tööturule ning koostada ja vastu võtta meetmed võitluseks sotsiaalkindlustussüsteemist pikaajalise sõltuvuse negatiivsete mõjudega; |
| --- | --- |

38.

palub liikmesriikidel ja komisjonil välja töötada selge poliitika romade kaasamiseks tööturule ning koostada ja vastu võtta meetmed võitluseks sotsiaalkindlustussüsteemist pikaajalise sõltuvuse negatiivsete mõjudega;

| 39. | tunnistab, et enamik romadest töötab deklareerimata töökohal, ja arvestades sotsiaalkindlustussüsteemide jätkusuutlikkuse tagamise vajadust, palub liikmesriikidel koostöös sotsiaalpartneritega tõhusalt võidelda selle nähtusega; |
| --- | --- |

39.

tunnistab, et enamik romadest töötab deklareerimata töökohal, ja arvestades sotsiaalkindlustussüsteemide jätkusuutlikkuse tagamise vajadust, palub liikmesriikidel koostöös sotsiaalpartneritega tõhusalt võidelda selle nähtusega;

| 40. | kutsub liikmesriike üles võtma endale kohustuse kaasata roma elanikkonna tööhõivega seotud kaasamismeetmete rakendamisse sellised avalik-õiguslikud osapooled nagu VKEd ja mikroettevõtted; |
| --- | --- |

40.

kutsub liikmesriike üles võtma endale kohustuse kaasata roma elanikkonna tööhõivega seotud kaasamismeetmete rakendamisse sellised avalik-õiguslikud osapooled nagu VKEd ja mikroettevõtted;

| 41. | rõhutab, et VKEdel ja mikroettevõtetel võib romade integreerimisel olla tähtis osa ja toetab sellele eesmärgile kaasaaitajate premeerimist; |
| --- | --- |

41.

rõhutab, et VKEdel ja mikroettevõtetel võib romade integreerimisel olla tähtis osa ja toetab sellele eesmärgile kaasaaitajate premeerimist;

| 42. | usub, et romadele saab tagada paremaid väljavaateid, eriti nende juurdepääsu osas tööturule, sellega, kui liikmesriigid suurendavad oma investeeringuid haridusse ja koolitusse, pöörates erilist tähelepanu uutele tehnoloogiatele ja internetile ning kaasates meetmeid, mida on soovitanud rahvusvaheline teaduskogukond, fondid ja valitsusvälised organisatsioonid, kes töötavad hariduse ja sotsiaalse kaasatuse valdkonnas piirkondlikul ja kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

42.

usub, et romadele saab tagada paremaid väljavaateid, eriti nende juurdepääsu osas tööturule, sellega, kui liikmesriigid suurendavad oma investeeringuid haridusse ja koolitusse, pöörates erilist tähelepanu uutele tehnoloogiatele ja internetile ning kaasates meetmeid, mida on soovitanud rahvusvaheline teaduskogukond, fondid ja valitsusvälised organisatsioonid, kes töötavad hariduse ja sotsiaalse kaasatuse valdkonnas piirkondlikul ja kohalikul tasandil;

| 43. | kutsub komisjoni üles koostama Euroopa kriisikaarti, milles määratletakse, mõõdetakse ja uuritakse neid ELi mikropiirkondi, mille elanikke kõige enam mõjutab vaesus ja sotsiaalne tõrjutus vähemalt järgmiste tunnuste järgi:






  — | töökohtade kättesaadavus, |
| --- | --- | --- |

43.

kutsub komisjoni üles koostama Euroopa kriisikaarti, milles määratletakse, mõõdetakse ja uuritakse neid ELi mikropiirkondi, mille elanikke kõige enam mõjutab vaesus ja sotsiaalne tõrjutus vähemalt järgmiste tunnuste järgi:

—

töökohtade kättesaadavus,

| — | kaugus linnakeskustest või problemaatiline liigne koondumine linnakeskuste lähedal, |
| --- | --- |

—

kaugus linnakeskustest või problemaatiline liigne koondumine linnakeskuste lähedal,

| — | suur tööpuudus, |
| --- | --- |

—

suur tööpuudus,

| — | ebapiisavad avalikud teenused, |
| --- | --- |

—

ebapiisavad avalikud teenused,

| — | ebasoodsad keskkonnatingimused, |
| --- | --- |

—

ebasoodsad keskkonnatingimused,

| — | lähedalasuvate äriühingute vähesus, |
| --- | --- |

—

lähedalasuvate äriühingute vähesus,

| — | korraliku taristu puudumine, |
| --- | --- |

—

korraliku taristu puudumine,

| — | väike sissetulek, |
| --- | --- |

—

väike sissetulek,

| — | madal haridustase, |
| --- | --- |

—

madal haridustase,

| — | vähe inimressursse, |
| --- | --- |

—

vähe inimressursse,

| — | puudulik/kallis transporditaristu, |
| --- | --- |

—

puudulik/kallis transporditaristu,

| — | sotsiaalsed pinged, |
| --- | --- |

—

sotsiaalsed pinged,

| — | kohaliku avaliku halduse suutlikkus vaesuse probleemiga toime tulla, |
| --- | --- |

—

kohaliku avaliku halduse suutlikkus vaesuse probleemiga toime tulla,

| — | olukorrad, kus rikutakse raskelt inimõigusi, diskrimineerimine, väljatõstmine, väljasaatmine, rassism, romade vastane tegevus kohalike või piirkondlike ametivõimude või kolmandate osapoolte poolt; |
| --- | --- |

—

olukorrad, kus rikutakse raskelt inimõigusi, diskrimineerimine, väljatõstmine, väljasaatmine, rassism, romade vastane tegevus kohalike või piirkondlike ametivõimude või kolmandate osapoolte poolt;

| 44. | nõuab, et liikmesriigid esitaksid romade sotsiaalmajandusliku olukorda (peamiselt haridust, tervist, eluaset ja tööhõivet) puudutavad andmed, ja palub rahvusvahelistel organisatsioonidel (näiteks ILO ja OECD) tegelda nende küsimustega oma üldiste uuringute käigus ja aidata seada konkreetseid eesmärke, mis on seotud näiteks sellega, kui suur peaks roma kogukonnas olema kesk- ja kolmanda taseme hariduse omandanute, avalikus halduses töötavate või sotsiaalse ja poliitilise elu eri sektorite esindajate määr, ning kutsub komisjoni üles koostama nende andmete põhjal ELi jaoks selge ja rakendatava romade kaasamise strateegia; |
| --- | --- |

44.

nõuab, et liikmesriigid esitaksid romade sotsiaalmajandusliku olukorda (peamiselt haridust, tervist, eluaset ja tööhõivet) puudutavad andmed, ja palub rahvusvahelistel organisatsioonidel (näiteks ILO ja OECD) tegelda nende küsimustega oma üldiste uuringute käigus ja aidata seada konkreetseid eesmärke, mis on seotud näiteks sellega, kui suur peaks roma kogukonnas olema kesk- ja kolmanda taseme hariduse omandanute, avalikus halduses töötavate või sotsiaalse ja poliitilise elu eri sektorite esindajate määr, ning kutsub komisjoni üles koostama nende andmete põhjal ELi jaoks selge ja rakendatava romade kaasamise strateegia;

| 45. | kutsub seepärast komisjoni üles osutama neile mikropiirkondadele konkreetset abi, sealhulgas rahalist abi, ja töötama otseselt välja katseprojekte, mis hõlmavad vahendajate osalemist vastavalt Euroopa Nõukogu programmile, ning jälgima strateegia rakendamise kulgu; |
| --- | --- |

45.

kutsub seepärast komisjoni üles osutama neile mikropiirkondadele konkreetset abi, sealhulgas rahalist abi, ja töötama otseselt välja katseprojekte, mis hõlmavad vahendajate osalemist vastavalt Euroopa Nõukogu programmile, ning jälgima strateegia rakendamise kulgu;

| 46. | palub komisjonil ergutada strateegia raames liikmesriike, asjaomaseid rahvusvahelisi ja Euroopa institutsioone, valitsusväliseid organisatsioone, roma kogukondi, muid sidusrühmi ja avalikkust kasutama selle vähemuse kohta alati nimetust roma või roma ja sinti; |
| --- | --- |

46.

palub komisjonil ergutada strateegia raames liikmesriike, asjaomaseid rahvusvahelisi ja Euroopa institutsioone, valitsusväliseid organisatsioone, roma kogukondi, muid sidusrühmi ja avalikkust kasutama selle vähemuse kohta alati nimetust roma või roma ja sinti;

| 47. | kutsub komisjoni ja nõukogu üles eraldama järgmise mitmeaastase finantsraamistiku raames ühtekuuluvuspoliitika vahendeid selgesõnaliselt selleks, et toetada strateegiat, luues romade kaasamist käsitleva ELi strateegia jaoks tulemusreservi; |
| --- | --- |

47.

kutsub komisjoni ja nõukogu üles eraldama järgmise mitmeaastase finantsraamistiku raames ühtekuuluvuspoliitika vahendeid selgesõnaliselt selleks, et toetada strateegiat, luues romade kaasamist käsitleva ELi strateegia jaoks tulemusreservi;

| 48. | on seisukohal, et praegused ELi toetuste kasutusmäärad on liiga madalad; palub komisjonil seetõttu analüüsida selle ilmingu põhjuseid ja välja töötada tõhusam viis ELi vahendite, eelkõige konkreetselt tõrjutud rühmadele ette nähtud vahendite kasutamise jälgimiseks; nõuab eelkõige tungivalt ELi vahendite tõhususe alase teabe kogumist, võttes samas nõuetekohaselt arvesse andmekaitsedirektiive, et töötada välja tõenditepõhised meetmed; |
| --- | --- |

48.

on seisukohal, et praegused ELi toetuste kasutusmäärad on liiga madalad; palub komisjonil seetõttu analüüsida selle ilmingu põhjuseid ja välja töötada tõhusam viis ELi vahendite, eelkõige konkreetselt tõrjutud rühmadele ette nähtud vahendite kasutamise jälgimiseks; nõuab eelkõige tungivalt ELi vahendite tõhususe alase teabe kogumist, võttes samas nõuetekohaselt arvesse andmekaitsedirektiive, et töötada välja tõenditepõhised meetmed;

| 49. | rõhutab asjaolu, et romade sotsiaalne tõrjutus on väga tugevasti seotud vaesuse ja tõrjutuse territoriaalse aspektiga, kuna see koondub vähearenenud mikropiirkondadesse, kus on terav puudus finantsvahenditest, mida oleks vaja selleks, et anda oma osa lisaks ühenduse rahalistele vahenditele, mille jaoks need piirkonnad on kõlblikuks tunnistatud, ja kus väga sageli puuduvad haldussuutlikkus ja inimjõud vahendite õigeks kasutamiseks; rõhutab vajadust suunata konkreetsed jõupingutused nimelt sellistesse mikropiirkondadesse, mis on sageli piirkonnasisesed äärealad, ja lihtsustada oluliselt bürokraatiat, et ühtekuuluvuspoliitika raames saaks eraldada võimalikult suures ulatuses vahendeid; |
| --- | --- |

49.

rõhutab asjaolu, et romade sotsiaalne tõrjutus on väga tugevasti seotud vaesuse ja tõrjutuse territoriaalse aspektiga, kuna see koondub vähearenenud mikropiirkondadesse, kus on terav puudus finantsvahenditest, mida oleks vaja selleks, et anda oma osa lisaks ühenduse rahalistele vahenditele, mille jaoks need piirkonnad on kõlblikuks tunnistatud, ja kus väga sageli puuduvad haldussuutlikkus ja inimjõud vahendite õigeks kasutamiseks; rõhutab vajadust suunata konkreetsed jõupingutused nimelt sellistesse mikropiirkondadesse, mis on sageli piirkonnasisesed äärealad, ja lihtsustada oluliselt bürokraatiat, et ühtekuuluvuspoliitika raames saaks eraldada võimalikult suures ulatuses vahendeid;

| 50. | on seisukohal, et vaja on ka uusi struktuurifondidest raha eraldamist käsitlevaid eeskirju, mis sätestaksid, et vahendite eraldamise tingimuseks on eraldatuse kaotamine ja romadele avalikele teenustele võrdse ligipääsu tagamine; on seisukohal, et ka kohalikul tasandil tuleks koostada mõõdetavatel näitajatel ja konkreetsetel meetmetel põhinevad eraldamisvastased ja võrdsete võimaluste kavad; |
| --- | --- |

50.

on seisukohal, et vaja on ka uusi struktuurifondidest raha eraldamist käsitlevaid eeskirju, mis sätestaksid, et vahendite eraldamise tingimuseks on eraldatuse kaotamine ja romadele avalikele teenustele võrdse ligipääsu tagamine; on seisukohal, et ka kohalikul tasandil tuleks koostada mõõdetavatel näitajatel ja konkreetsetel meetmetel põhinevad eraldamisvastased ja võrdsete võimaluste kavad;

| 51. | nõuab komisjonilt tungivalt asjakohaseid vahendeid, mis aitaksid liikmesriikidel tagada Euroopa Sotsiaalfondi, ERFi ja Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi (EAFRD) vahelist täiendavust, ning kutsub liikmesriike üles kasutama romade kaasamiseks teisi programme, nagu PROGRESS, eluskestva õppe programm, kultuuriprogramm (2007–2013) ja terviseprogramm (2008–2013); |
| --- | --- |

51.

nõuab komisjonilt tungivalt asjakohaseid vahendeid, mis aitaksid liikmesriikidel tagada Euroopa Sotsiaalfondi, ERFi ja Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi (EAFRD) vahelist täiendavust, ning kutsub liikmesriike üles kasutama romade kaasamiseks teisi programme, nagu PROGRESS, eluskestva õppe programm, kultuuriprogramm (2007–2013) ja terviseprogramm (2008–2013);

| 52. | nõuab, et ELi arengutoetusega tegelevad asutused saaksid romade töörühma järelevalve ja kontrolli all volitused, et:






  — | tagada arengule suunatud ELi rahastus heade kohalike algatuste toetamiseks; |
| --- | --- | --- |

52.

nõuab, et ELi arengutoetusega tegelevad asutused saaksid romade töörühma järelevalve ja kontrolli all volitused, et:

—

tagada arengule suunatud ELi rahastus heade kohalike algatuste toetamiseks;

| — | õigeaegselt tuvastada rahaliste vahendite väärkasutamine ja teavitada nendest juhtudest; |
| --- | --- |

—

õigeaegselt tuvastada rahaliste vahendite väärkasutamine ja teavitada nendest juhtudest;

| — | kontrollida korrapäraselt rahaliste vahendite kasutamise tõhusust ja vastavust oodatud tulemustele, pidades silmas eesmärke, mille jaoks on strateegia alusel vahendid eraldatud; |
| --- | --- |

—

kontrollida korrapäraselt rahaliste vahendite kasutamise tõhusust ja vastavust oodatud tulemustele, pidades silmas eesmärke, mille jaoks on strateegia alusel vahendid eraldatud;

| — | tegutseda nõuandjana, kasutades ära kogu ELi mitmekesiseid teadmisi ning kontrollides indikaatoreid, mõjuhinnanguid jne; |
| --- | --- |

—

tegutseda nõuandjana, kasutades ära kogu ELi mitmekesiseid teadmisi ning kontrollides indikaatoreid, mõjuhinnanguid jne;

| — | anda sihtotstarbelist toetust kohalikele algatustele, projektidele ja keerukatele programmidele, mis kõige paremini täidavad strateegia eesmärke ning pakuvad tulemuslikke lahendusi roma kogukondade konkreetsetele probleemidele, |
| --- | --- |

—

anda sihtotstarbelist toetust kohalikele algatustele, projektidele ja keerukatele programmidele, mis kõige paremini täidavad strateegia eesmärke ning pakuvad tulemuslikke lahendusi roma kogukondade konkreetsetele probleemidele,

| 53. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kasutama ühelt poolt osalevat järelevalve hindamist, kaasates roma kogukonnad ja aidates suurendada sidusrühmade suutlikkust, ning teiselt poolt välisekspertide teadmisi, et saada realistlik ja objektiivne hinnang erinevate meetmete ja vahendite üldise edukuse või ebaõnnestumise kohta; lisaks palub, et komisjon esitaks parlamendile nimekirja roma elanikkonda toetavatest projektidest, mida komisjon on alates 2000. aastast rahastanud, ning näitaks ära saavutatud tulemused; |
| --- | --- |

53.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kasutama ühelt poolt osalevat järelevalve hindamist, kaasates roma kogukonnad ja aidates suurendada sidusrühmade suutlikkust, ning teiselt poolt välisekspertide teadmisi, et saada realistlik ja objektiivne hinnang erinevate meetmete ja vahendite üldise edukuse või ebaõnnestumise kohta; lisaks palub, et komisjon esitaks parlamendile nimekirja roma elanikkonda toetavatest projektidest, mida komisjon on alates 2000. aastast rahastanud, ning näitaks ära saavutatud tulemused;

| 54. | kutsub liikmesriike üles rakendama ELi struktuurifondide raames horisontaalset prioriteeti „marginaliseeritud kogukonnad” ja osalema ELi-roma võrgustiku töös struktuurifondide hea rakendamise nimel romade sotsiaalseks kaasamiseks; rõhutab, et olemasolevaid meetmeid, järelevalve- ja hindamismehhanisme tuleb oluliselt parandada; rõhutab lisaks, et ametid ja organisatsioonid, kes rakendavad struktuurifondidest kaasrahastatavaid projekte, mis on suunatud otseselt romadele või millest romad saavad kasu kaudselt, peavad oma tegevusest aru andma ning peavad rakendama meetmeid läbipaistvalt; lisaks nõuab pidevat analüüsi programmidele eraldatud ja kulutatud vahendite ning jooksvate kulude osakaalu kohta; |
| --- | --- |

54.

kutsub liikmesriike üles rakendama ELi struktuurifondide raames horisontaalset prioriteeti „marginaliseeritud kogukonnad” ja osalema ELi-roma võrgustiku töös struktuurifondide hea rakendamise nimel romade sotsiaalseks kaasamiseks; rõhutab, et olemasolevaid meetmeid, järelevalve- ja hindamismehhanisme tuleb oluliselt parandada; rõhutab lisaks, et ametid ja organisatsioonid, kes rakendavad struktuurifondidest kaasrahastatavaid projekte, mis on suunatud otseselt romadele või millest romad saavad kasu kaudselt, peavad oma tegevusest aru andma ning peavad rakendama meetmeid läbipaistvalt; lisaks nõuab pidevat analüüsi programmidele eraldatud ja kulutatud vahendite ning jooksvate kulude osakaalu kohta;

| 55. | kutsub komisjoni ja nõukogu üles laiendama ELi poolse rahastamise ulatust, et lisaks arengule oleks abikõlblik ka kvaliteetsete avalike teenuste pakkumine; rõhutab samuti, et kaasrahastamine tuleks läbi vaadata ja võimalik, et ka diferentseerida, et see peegeldaks paremini tegevuste ja kasusaajate mitmekesisust, ja nii võiks romadele suunatud projektidest riik rahastada väiksema osa ning EL suurema osa; |
| --- | --- |

55.

kutsub komisjoni ja nõukogu üles laiendama ELi poolse rahastamise ulatust, et lisaks arengule oleks abikõlblik ka kvaliteetsete avalike teenuste pakkumine; rõhutab samuti, et kaasrahastamine tuleks läbi vaadata ja võimalik, et ka diferentseerida, et see peegeldaks paremini tegevuste ja kasusaajate mitmekesisust, ja nii võiks romadele suunatud projektidest riik rahastada väiksema osa ning EL suurema osa;

| 56. | rõhutab, et on vaja oluliselt parandada kooskõlastatust ELi asjaomaste poliitikate vahel, et tugevdada sünergiat ja vastastikust täiendavust; bürokraatlikke ja rakenduseeskirju tuleb märkimisväärselt lihtsustada ja kõik tõkked eri fondide vahel tuleb kaotada, et oleks võimalik saavutada kõikide vahendite maksimaalne kasutamine; |
| --- | --- |

56.

rõhutab, et on vaja oluliselt parandada kooskõlastatust ELi asjaomaste poliitikate vahel, et tugevdada sünergiat ja vastastikust täiendavust; bürokraatlikke ja rakenduseeskirju tuleb märkimisväärselt lihtsustada ja kõik tõkked eri fondide vahel tuleb kaotada, et oleks võimalik saavutada kõikide vahendite maksimaalne kasutamine;

| 57. | rõhutab, et struktuurifondid peaksid ühendama riikliku ja kohaliku lähenemisviisi, tegutsedes programmide kaudu, mis lähtuvad riiklikust strateegiast ja pakuvad konkreetsetele vajadustele kohalikke vastuseid; rõhutab lisaks vajadust luua sünergia valitsuste roma strateegiate ja struktuurifondide rakendamise vahel, samuti Euroopa Sotsiaalfondi korraldusasutuste ja spetsiaalsete roma üksuste või koordineerimisstruktuuride vahel, kes tegelevad romade küsimustega; |
| --- | --- |

57.

rõhutab, et struktuurifondid peaksid ühendama riikliku ja kohaliku lähenemisviisi, tegutsedes programmide kaudu, mis lähtuvad riiklikust strateegiast ja pakuvad konkreetsetele vajadustele kohalikke vastuseid; rõhutab lisaks vajadust luua sünergia valitsuste roma strateegiate ja struktuurifondide rakendamise vahel, samuti Euroopa Sotsiaalfondi korraldusasutuste ja spetsiaalsete roma üksuste või koordineerimisstruktuuride vahel, kes tegelevad romade küsimustega;

| 58. | kutsub komisjoni ja nõukogu üles parandama romade kaasamisega tegelevate valitsusväliste organisatsioonide ja kohalike omavalitsuste ligipääsu ELi vahenditele, lihtsustades taotlemiskorda ja eeskirju; |
| --- | --- |

58.

kutsub komisjoni ja nõukogu üles parandama romade kaasamisega tegelevate valitsusväliste organisatsioonide ja kohalike omavalitsuste ligipääsu ELi vahenditele, lihtsustades taotlemiskorda ja eeskirju;

| 59. | kutsub komisjoni üles lisama strateegiasse mehhanismi, mis edendaks romade töölevõtmist avalikus halduses nii ELi kui ka riikide tasandil, ning palub liikmesriikidel võtta romasid tööle avalikesse asutustesse, eeskätt neisse institutsioonidesse, mis tegelevad romade kaasamise ELi ja riiklikult rahastatavate programmide väljatöötamise ja rakendamisega; |
| --- | --- |

59.

kutsub komisjoni üles lisama strateegiasse mehhanismi, mis edendaks romade töölevõtmist avalikus halduses nii ELi kui ka riikide tasandil, ning palub liikmesriikidel võtta romasid tööle avalikesse asutustesse, eeskätt neisse institutsioonidesse, mis tegelevad romade kaasamise ELi ja riiklikult rahastatavate programmide väljatöötamise ja rakendamisega;

| 60. | rõhutab, kui oluline, on, et liikmesriigid allkirjastaksid ja ratifitseeriksid kodakondsuse Euroopa konventsiooni, milles on selgelt sätestatud, et riikide kodakondsusseadustes ei ole lubatud mingisugune diskrimineerimine soo, usutunnistuse, riikliku või rahvusliku päritolu alusel; |
| --- | --- |

60.

rõhutab, kui oluline, on, et liikmesriigid allkirjastaksid ja ratifitseeriksid kodakondsuse Euroopa konventsiooni, milles on selgelt sätestatud, et riikide kodakondsusseadustes ei ole lubatud mingisugune diskrimineerimine soo, usutunnistuse, riikliku või rahvusliku päritolu alusel;

| 61. | sellega seoses rõhutab vajadust jätkata selliseid ELi programme nagu diskrimineerimisvastase võitluse programm Progress ja programm Jasmine, mille kaudu tehakse investeeringuid suutlikkuse suurendamisse, ning nõuab, et selliste programmide arendamine jätkuks ka pärast 2013. aastat; |
| --- | --- |

61.

sellega seoses rõhutab vajadust jätkata selliseid ELi programme nagu diskrimineerimisvastase võitluse programm Progress ja programm Jasmine, mille kaudu tehakse investeeringuid suutlikkuse suurendamisse, ning nõuab, et selliste programmide arendamine jätkuks ka pärast 2013. aastat;

| 62. | hindab positiivselt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 2010. aasta määruse (EL) nr 437/2010 sätetega loodud võimalust, millega eluasemete taastamiseks tõrjutud kogukondadele nähakse ette kuni 3 % Euroopa Regionaalarengu Fondi eriprogrammide vahenditest või 2 % kogu eraldatud eelarvest; märgib kahetsusega, et seni ei ole tegevuskavasid muudetud nii, et neis tähtsustataks romade eluasemete küsimust; palub liikmesriikidel see uus võimalus struktuurifondide raamistikus kiiresti ja täielikult ära kasutada, et tugevdada tulemusliku sotsiaalse kaasamise väljavaateid; kutsub komisjoni üles esitama nimetatud määrusega seoses konkreetse tegevuskava rahaliste vahendite kasutamise kiirendamiseks ning soovitab komisjonil koostada aruande nende vahendite kasutamise kohta; lisaks kutsub liikmesriike üles kasutama romade integreerimise programmide väljatöötamisel tõhusalt Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi koosmõju potentsiaali; |
| --- | --- |

62.

hindab positiivselt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 2010. aasta määruse (EL) nr 437/2010 sätetega loodud võimalust, millega eluasemete taastamiseks tõrjutud kogukondadele nähakse ette kuni 3 % Euroopa Regionaalarengu Fondi eriprogrammide vahenditest või 2 % kogu eraldatud eelarvest; märgib kahetsusega, et seni ei ole tegevuskavasid muudetud nii, et neis tähtsustataks romade eluasemete küsimust; palub liikmesriikidel see uus võimalus struktuurifondide raamistikus kiiresti ja täielikult ära kasutada, et tugevdada tulemusliku sotsiaalse kaasamise väljavaateid; kutsub komisjoni üles esitama nimetatud määrusega seoses konkreetse tegevuskava rahaliste vahendite kasutamise kiirendamiseks ning soovitab komisjonil koostada aruande nende vahendite kasutamise kohta; lisaks kutsub liikmesriike üles kasutama romade integreerimise programmide väljatöötamisel tõhusalt Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi koosmõju potentsiaali;

| 63. | möönab, et romade kogukonnad kujutavad endast väga heterogeenseid rühmi, millest tulenevalt nende puhul ei saa olla ühteainsat strateegiat; soovitab seetõttu liikmesriikide kohalikel ja piirkondlikel asutustel esitada tõhusad integratsioonipoliitilised meetmed vastavalt piirkonna eripärale (geograafiline, majanduslik, sotsiaalne ja kultuuriline taust); soovitab komisjonil kasutada romade kogukondade kaasamisele aktiivselt kaasa aidanud asutuste kogemusi ning soovitab heade tavade ja edukate tegevusmudelite vahetamist romade sotsiaalse kaasamise eesmärgil; |
| --- | --- |

63.

möönab, et romade kogukonnad kujutavad endast väga heterogeenseid rühmi, millest tulenevalt nende puhul ei saa olla ühteainsat strateegiat; soovitab seetõttu liikmesriikide kohalikel ja piirkondlikel asutustel esitada tõhusad integratsioonipoliitilised meetmed vastavalt piirkonna eripärale (geograafiline, majanduslik, sotsiaalne ja kultuuriline taust); soovitab komisjonil kasutada romade kogukondade kaasamisele aktiivselt kaasa aidanud asutuste kogemusi ning soovitab heade tavade ja edukate tegevusmudelite vahetamist romade sotsiaalse kaasamise eesmärgil;

| 64. | tuletab meelde, et tulemusliku kaasamise peamiseks eeltingimuseks on kogu ühiskonna ja romade kogukonna ühised jõupingutused; palub liikmesriikidel seetõttu aidata parandada romade elutingimusi ja suurendada tööhõivet, ning soovitab, et liikmesriigid ning piirkondlikud ja kohalikud asutused – kooskõlas Euroopa Regionaalarengu Fondi käsitleva määrusega – integreeriksid tõrjutud kogukondadele uute eluasemete eraldamise laiemasse ja terviklikumasse poliitilisse raamistikku, mis hõlmaks vastastikuseid ja kahesuunalisi kohustusi, nagu näiteks nn üheskoos ehitamine, mis tähendab romade osalemist uute ehitiste ehitamisel ja mõlemapoolseid pingutusi laste koolikohustuse täitmise parandamiseks ning tööpuuduse tunduvaks vähendamiseks; liikmesriigid saavad sel moel oluliselt kaasa aidata halbades tingimustes elavate tõrjutud rühmade eluasemevajadusele konkreetse lahenduse leidmisele; nõuab, et liikmesriigid kasutaksid EU Roma võrgustikku, et soodustada heade tavade vahetamist; |
| --- | --- |

64.

tuletab meelde, et tulemusliku kaasamise peamiseks eeltingimuseks on kogu ühiskonna ja romade kogukonna ühised jõupingutused; palub liikmesriikidel seetõttu aidata parandada romade elutingimusi ja suurendada tööhõivet, ning soovitab, et liikmesriigid ning piirkondlikud ja kohalikud asutused – kooskõlas Euroopa Regionaalarengu Fondi käsitleva määrusega – integreeriksid tõrjutud kogukondadele uute eluasemete eraldamise laiemasse ja terviklikumasse poliitilisse raamistikku, mis hõlmaks vastastikuseid ja kahesuunalisi kohustusi, nagu näiteks nn üheskoos ehitamine, mis tähendab romade osalemist uute ehitiste ehitamisel ja mõlemapoolseid pingutusi laste koolikohustuse täitmise parandamiseks ning tööpuuduse tunduvaks vähendamiseks; liikmesriigid saavad sel moel oluliselt kaasa aidata halbades tingimustes elavate tõrjutud rühmade eluasemevajadusele konkreetse lahenduse leidmisele; nõuab, et liikmesriigid kasutaksid EU Roma võrgustikku, et soodustada heade tavade vahetamist;

| 65. | kutsub komisjoni ja nõukogu üles kasutama Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames maksimaalselt ära programme, nagu piiriülesed koostööprogrammid, riikidevahelised koostööprogrammid ja piirkondadevahelised koostööprogrammid, ning kasutama ära Euroopa piiriülese koostöö rühmituse pakutud võimalusi; |
| --- | --- |

65.

kutsub komisjoni ja nõukogu üles kasutama Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames maksimaalselt ära programme, nagu piiriülesed koostööprogrammid, riikidevahelised koostööprogrammid ja piirkondadevahelised koostööprogrammid, ning kasutama ära Euroopa piiriülese koostöö rühmituse pakutud võimalusi;

| 66. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles analüüsima ja kaotama takistusi, mis raskendavad roma naistel tööturule siseneda või naasta või tegutseda üksikisikust ettevõtjana, samuti panema vajalikku rõhku naiste rollile marginaliseerunud romade majanduslike võimaluste suurendamisel ja ettevõtluse käivitamisel; lisaks kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et roma naised oleksid kaasatud romade kaasamist käsitleva ELi strateegia väljatöötamisse, rakendamisse, järelevalvesse ja hindamisse; |
| --- | --- |

66.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles analüüsima ja kaotama takistusi, mis raskendavad roma naistel tööturule siseneda või naasta või tegutseda üksikisikust ettevõtjana, samuti panema vajalikku rõhku naiste rollile marginaliseerunud romade majanduslike võimaluste suurendamisel ja ettevõtluse käivitamisel; lisaks kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et roma naised oleksid kaasatud romade kaasamist käsitleva ELi strateegia väljatöötamisse, rakendamisse, järelevalvesse ja hindamisse;

| 67. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles seadma horisontaalseks eesmärgiks roma naiste võimaluste suurendamise kõikides romade kaasamist käsitleva ELi strateegia esmatähtsates valdkondades; |
| --- | --- |

67.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles seadma horisontaalseks eesmärgiks roma naiste võimaluste suurendamise kõikides romade kaasamist käsitleva ELi strateegia esmatähtsates valdkondades;

| 68. | kutsub komisjoni ja nõukogu üles lisama strateegia eesmärkide hulka soolise võrdõiguslikkuse edendamise, samuti võitluse mitmekordse ja valdkonnaülese diskrimineerimise vastu; |
| --- | --- |

68.

kutsub komisjoni ja nõukogu üles lisama strateegia eesmärkide hulka soolise võrdõiguslikkuse edendamise, samuti võitluse mitmekordse ja valdkonnaülese diskrimineerimise vastu;

| 69. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles koguma, analüüsima ja avaldama usaldusväärseid sooliselt eristatud statistilisi andmeid, mis võimaldaksid strateegiat asjakohaselt hinnata ja uuendada ning mõõta strateegia projektide ja meetmete mõju roma naistele; |
| --- | --- |

69.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles koguma, analüüsima ja avaldama usaldusväärseid sooliselt eristatud statistilisi andmeid, mis võimaldaksid strateegiat asjakohaselt hinnata ja uuendada ning mõõta strateegia projektide ja meetmete mõju roma naistele;

| 70. | nõuab, et strateegiasse lisataks mehhanism koostöö, teabevahetuse ja järelevalve jaoks mitte ainult ELi, vaid ka riiklikul tasandil ELi Põhiõiguste Ametiga, Euroopa Nõukoguga, teiste asjaomaste rahvusvaheliste ja Euroopa institutsioonidega, valitsusväliste organisatsioonidega, roma kogukondadega ja teiste sidusrühmadega, et tuvastada probleeme ja leida lahendusi ning tagada, et vastutavad isikud rakendaksid strateegiat õigesti ja täielikult nii ELi kui ka riikide tasandil, tagades sellega strateegia edu; |
| --- | --- |

70.

nõuab, et strateegiasse lisataks mehhanism koostöö, teabevahetuse ja järelevalve jaoks mitte ainult ELi, vaid ka riiklikul tasandil ELi Põhiõiguste Ametiga, Euroopa Nõukoguga, teiste asjaomaste rahvusvaheliste ja Euroopa institutsioonidega, valitsusväliste organisatsioonidega, roma kogukondadega ja teiste sidusrühmadega, et tuvastada probleeme ja leida lahendusi ning tagada, et vastutavad isikud rakendaksid strateegiat õigesti ja täielikult nii ELi kui ka riikide tasandil, tagades sellega strateegia edu;

| 71. | palub komisjonil anda tehnilist abi, mida on vaja struktuurifondide haldamisega tegelevate asutuste haldussuutlikkuse parandamiseks, ning kutsub liikmesriike üles andma nõu ja haldusabi, näiteks korraldades koolitusi ning abistades abitaotluste ja selgituste koostamisel, et romadel oleks lihtsam ettevõtlust ja tööhõivet toetavate Euroopa ja riiklike rahastamisprogrammide kohta teavet hankida ning asjakohaseid taotlusi esitada; |
| --- | --- |

71.

palub komisjonil anda tehnilist abi, mida on vaja struktuurifondide haldamisega tegelevate asutuste haldussuutlikkuse parandamiseks, ning kutsub liikmesriike üles andma nõu ja haldusabi, näiteks korraldades koolitusi ning abistades abitaotluste ja selgituste koostamisel, et romadel oleks lihtsam ettevõtlust ja tööhõivet toetavate Euroopa ja riiklike rahastamisprogrammide kohta teavet hankida ning asjakohaseid taotlusi esitada;

| 72. | palub liikmesriikidel määrata romade sotsiaalseks kaasamiseks konkreetsed ja kindlad sihid ning üksikasjalikud ja mõõdetavad eesmärgid, kui riiklikesse programmidesse võetakse üle Euroopa 2020. aasta eesmärgid vaesuse ja sotsiaalse kaasatuse küsimustes, ning nõuab, et seatud eesmärkide saavutamiseks võetaks kiiresti meetmeid; |
| --- | --- |

72.

palub liikmesriikidel määrata romade sotsiaalseks kaasamiseks konkreetsed ja kindlad sihid ning üksikasjalikud ja mõõdetavad eesmärgid, kui riiklikesse programmidesse võetakse üle Euroopa 2020. aasta eesmärgid vaesuse ja sotsiaalse kaasatuse küsimustes, ning nõuab, et seatud eesmärkide saavutamiseks võetaks kiiresti meetmeid;

| 73. | on arvamusel, et romadele saab tagada parema tuleviku hariduse abil ning seega on väga oluline investeerida roma laste ja noorte haridusse; rõhutab, et hariduse saamine ei ole ainult õigus, vaid ka kohustus, ning avaldab toetust meetmetele, mille eesmärk on suurendada roma õpilaste kooliskäimist, muu hulgas nende perekondade aktiivse kaasamise kaudu; |
| --- | --- |

73.

on arvamusel, et romadele saab tagada parema tuleviku hariduse abil ning seega on väga oluline investeerida roma laste ja noorte haridusse; rõhutab, et hariduse saamine ei ole ainult õigus, vaid ka kohustus, ning avaldab toetust meetmetele, mille eesmärk on suurendada roma õpilaste kooliskäimist, muu hulgas nende perekondade aktiivse kaasamise kaudu;

| 74. | on veendunud, et teadlikkuse suurendamine roma kultuurist üle Euroopa aitab kaasa vastastikusele mõistmisele romade ja muude rahvuste vahel Euroopas ja parandab ühtlasi kultuuridevahelist dialoogi; |
| --- | --- |

74.

on veendunud, et teadlikkuse suurendamine roma kultuurist üle Euroopa aitab kaasa vastastikusele mõistmisele romade ja muude rahvuste vahel Euroopas ja parandab ühtlasi kultuuridevahelist dialoogi;

| 75. | on arvamusel, et tulevases strateegias roma vähemuse kohta tuleks eelkõige pöörata tähelepanu haridusele, mis on sotsiaalse kaasatuse suurendamisel kesksel kohal; |
| --- | --- |

75.

on arvamusel, et tulevases strateegias roma vähemuse kohta tuleks eelkõige pöörata tähelepanu haridusele, mis on sotsiaalse kaasatuse suurendamisel kesksel kohal;

| 76. | usub, et noorte romade jaoks tuleks paika panna toetusmehhanismid, nt stipendiumid ja juhendamiskord, et julgustada neid kooli lõpetama, kõrgharidust omandama ja kvalifikatsiooni täiendama; |
| --- | --- |

76.

usub, et noorte romade jaoks tuleks paika panna toetusmehhanismid, nt stipendiumid ja juhendamiskord, et julgustada neid kooli lõpetama, kõrgharidust omandama ja kvalifikatsiooni täiendama;

| 77. | on seisukohal, et tuleks koostada uut tüüpi stipendiumiprogramm eesmärgiga anda noortele romadele haridust kõige kõrgemal tasemel, et kasvatada romadele uue põlvkonna juhte; |
| --- | --- |

77.

on seisukohal, et tuleks koostada uut tüüpi stipendiumiprogramm eesmärgiga anda noortele romadele haridust kõige kõrgemal tasemel, et kasvatada romadele uue põlvkonna juhte;

| 78. | on seisukohal, et haridusasutused, mille ebasoodsamast olukorrast pärit olevad õpilased saavad sisse kõrgema taseme õppeasutustesse või mille lõpetamise määr on üle keskmise, peaksid saama hüvitust, ning palub komisjonil töötada välja sellealased projektid; |
| --- | --- |

78.

on seisukohal, et haridusasutused, mille ebasoodsamast olukorrast pärit olevad õpilased saavad sisse kõrgema taseme õppeasutustesse või mille lõpetamise määr on üle keskmise, peaksid saama hüvitust, ning palub komisjonil töötada välja sellealased projektid;

| 79. | peab väga oluliseks, et liikmesriigid soodustaksid romade integreerumist nende elukoha või riigi ühiskondlikku ja kultuuriellu, ning tagaksid nende pikaajalise osalemise ja esindatuse selles, muu hulgas ka kutsehariduse ja -koolituse edendamiseks kavandatud meetmete ning roma kogukonnale suunatud elukestva õppe programmide kaudu, võttes arvesse Euroopa erinevate roma rühmade kultuuripärandit ja eluviisi; rõhutab näiteks, et võiks pakkuda koolide personalile eriväljaõpet, soodustada roma õpetajate töölevõtmist, edendada tihedat koostööd roma perekondade ja organisatsioonidega ning pakkuda noortele pärast kooli lõpetamist tuge ja stipendiume; märgib, et see protsess peaks aktiivselt kaasama liikmesriikide kohalikud omavalitsused ning saatma mittetulundussektorile signaali, et nende tegevuse hulgas peaks olema programmid romade ühiskonda integreerimiseks; |
| --- | --- |

79.

peab väga oluliseks, et liikmesriigid soodustaksid romade integreerumist nende elukoha või riigi ühiskondlikku ja kultuuriellu, ning tagaksid nende pikaajalise osalemise ja esindatuse selles, muu hulgas ka kutsehariduse ja -koolituse edendamiseks kavandatud meetmete ning roma kogukonnale suunatud elukestva õppe programmide kaudu, võttes arvesse Euroopa erinevate roma rühmade kultuuripärandit ja eluviisi; rõhutab näiteks, et võiks pakkuda koolide personalile eriväljaõpet, soodustada roma õpetajate töölevõtmist, edendada tihedat koostööd roma perekondade ja organisatsioonidega ning pakkuda noortele pärast kooli lõpetamist tuge ja stipendiume; märgib, et see protsess peaks aktiivselt kaasama liikmesriikide kohalikud omavalitsused ning saatma mittetulundussektorile signaali, et nende tegevuse hulgas peaks olema programmid romade ühiskonda integreerimiseks;

| 80. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võitlema romade sotsiaalse ja haridusliku tõrjumise kõigi vormide vastu ning edendama kõiki programme, mille eesmärk on investeerida romade haridusse; |
| --- | --- |

80.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võitlema romade sotsiaalse ja haridusliku tõrjumise kõigi vormide vastu ning edendama kõiki programme, mille eesmärk on investeerida romade haridusse;

| 81. | on arvamusel, et kohalikud omavalitsused peaksid vastutama koolisüsteemist enne kohustusliku hariduse omandamist välja langenud õpilaste taasintegreerimise eest; märgib, et selleks peavad haridusasutused kohalikke omavalitsusi koolist lahkujatest teavitama; |
| --- | --- |

81.

on arvamusel, et kohalikud omavalitsused peaksid vastutama koolisüsteemist enne kohustusliku hariduse omandamist välja langenud õpilaste taasintegreerimise eest; märgib, et selleks peavad haridusasutused kohalikke omavalitsusi koolist lahkujatest teavitama;

| 82. | kutsub komisjoni üles toetama edasisi algatusi, mis on ette nähtud roma lastele ja noortele haridusvõimaluste ja hoolduse pakkumiseks; |
| --- | --- |

82.

kutsub komisjoni üles toetama edasisi algatusi, mis on ette nähtud roma lastele ja noortele haridusvõimaluste ja hoolduse pakkumiseks;

| 83. | on veendunud, et lasteaiad ja/või alternatiivsed koolieelse lastehoiu- ja haridusvormid tuleks luua kogukondadesse, kus neid veel ei ole, ning need vajaksid laiendamist seal, kus kohti ei jätku; |
| --- | --- |

83.

on veendunud, et lasteaiad ja/või alternatiivsed koolieelse lastehoiu- ja haridusvormid tuleks luua kogukondadesse, kus neid veel ei ole, ning need vajaksid laiendamist seal, kus kohti ei jätku;

| 84. | kutsub komisjoni üles toetama algatusi, mis on osutunud tõhusaks eraldatuse vältimisel ja milles seatakse esikohale kaasavad projektid, mis edendavad edusamme hariduses ja milles osalevad roma pered; |
| --- | --- |

84.

kutsub komisjoni üles toetama algatusi, mis on osutunud tõhusaks eraldatuse vältimisel ja milles seatakse esikohale kaasavad projektid, mis edendavad edusamme hariduses ja milles osalevad roma pered;

| 85. | väljendab muret kirjaoskamatuse kõrge taseme pärast romade hulgas ja peab vajalikuks, et koostatakse ja töötatakse välja programmid, mille abil tagatakse roma tütarlastele ja naistele kvaliteetne esimese, teise ja kolmanda astme haridus, sealhulgas strateegiad, mis hõlbustavad nende üleminekut esimeselt haridusastmelt teisele ning edendavad kogu protsessi vältel nii romade kui ka teiste rahvaste hulgas paremat arusaamist roma kultuuripärandist, ajaloost ja väärtustest; |
| --- | --- |

85.

väljendab muret kirjaoskamatuse kõrge taseme pärast romade hulgas ja peab vajalikuks, et koostatakse ja töötatakse välja programmid, mille abil tagatakse roma tütarlastele ja naistele kvaliteetne esimese, teise ja kolmanda astme haridus, sealhulgas strateegiad, mis hõlbustavad nende üleminekut esimeselt haridusastmelt teisele ning edendavad kogu protsessi vältel nii romade kui ka teiste rahvaste hulgas paremat arusaamist roma kultuuripärandist, ajaloost ja väärtustest;

| 86. | rõhutab, et vähene osalus, sage puudumine ja vähesed haridusalased saavutused koolides võivad viidata sellele, et õpilased ja vanemad ei ole kooli tähtsusest alati teadlikud; muude asjakohaste tegurite hulgas võivad olla ebapiisavad ressursid, terviseprobleemid, kvaliteetse hariduse puudumine elukohas, vastuvõetava koolitranspordi puudumine, elamine mitterahuldavates tingimustes või riietus, mis muudab kooliskäimise võimatuks, tõrjuv koolikliima või segregeeritud koolid, mis ei anna piisavat ettevalmistust konkureerimiseks tööturul; rõhutab seetõttu, kui tähtsad on meetmed roma õpilaste kooliskäimise edendamiseks ning õpilaste vanemate, roma kogukonna ja kõikide huvirühmadega peetav pidev dialoog hariduse teemal; |
| --- | --- |

86.

rõhutab, et vähene osalus, sage puudumine ja vähesed haridusalased saavutused koolides võivad viidata sellele, et õpilased ja vanemad ei ole kooli tähtsusest alati teadlikud; muude asjakohaste tegurite hulgas võivad olla ebapiisavad ressursid, terviseprobleemid, kvaliteetse hariduse puudumine elukohas, vastuvõetava koolitranspordi puudumine, elamine mitterahuldavates tingimustes või riietus, mis muudab kooliskäimise võimatuks, tõrjuv koolikliima või segregeeritud koolid, mis ei anna piisavat ettevalmistust konkureerimiseks tööturul; rõhutab seetõttu, kui tähtsad on meetmed roma õpilaste kooliskäimise edendamiseks ning õpilaste vanemate, roma kogukonna ja kõikide huvirühmadega peetav pidev dialoog hariduse teemal;

| 87. | rõhutab üliolulist rolli, mida võivad etendada rohujuuretasandi ja sooritusspordialad romade kaasamisel; |
| --- | --- |

87.

rõhutab üliolulist rolli, mida võivad etendada rohujuuretasandi ja sooritusspordialad romade kaasamisel;

| 88. | toetab õpetajakoolituse programmide edendamist, millega suurendatakse õpetajate suutlikkust tegeleda roma päritolu laste ja noortega, samuti nende vanemate ja romade vahendajatena töötavate inimestega eelkõige algkoolis, et soodustada romade regulaarset kooliskäimist; |
| --- | --- |

88.

toetab õpetajakoolituse programmide edendamist, millega suurendatakse õpetajate suutlikkust tegeleda roma päritolu laste ja noortega, samuti nende vanemate ja romade vahendajatena töötavate inimestega eelkõige algkoolis, et soodustada romade regulaarset kooliskäimist;

| 89. | soovitab, et haridusalases integreerimises kasutataks erinevat lähenemisviisi nende roma laste suhtes, kelle pere soovib jääda paikseks – näiteks jälgides laste regulaarset kooliskäimist – ning nende laste suhtes, kelle pere soovib jätkata rändeluviisi – näiteks võttes meetmeid kooliskäimise hõlbustamiseks roma laagrites; |
| --- | --- |

89.

soovitab, et haridusalases integreerimises kasutataks erinevat lähenemisviisi nende roma laste suhtes, kelle pere soovib jääda paikseks – näiteks jälgides laste regulaarset kooliskäimist – ning nende laste suhtes, kelle pere soovib jätkata rändeluviisi – näiteks võttes meetmeid kooliskäimise hõlbustamiseks roma laagrites;

| 90. | rõhutab liikuvus-, elukestva õppe, kutseõppe- ja täiendusõppeprogrammide tähtsust roma noorte ja täiskasvanute kaasamisel ja nende tööturule sisenemise võimaluste suurendamisel; |
| --- | --- |

90.

rõhutab liikuvus-, elukestva õppe, kutseõppe- ja täiendusõppeprogrammide tähtsust roma noorte ja täiskasvanute kaasamisel ja nende tööturule sisenemise võimaluste suurendamisel;

| 91. | on arvamusel, et tuleb laiendada töökohal toimuvate koolituste süsteemi, et võimaldada laiaulatuslikku vajalike oskuste ja suutlikkuse omandamist; |
| --- | --- |

91.

on arvamusel, et tuleb laiendada töökohal toimuvate koolituste süsteemi, et võimaldada laiaulatuslikku vajalike oskuste ja suutlikkuse omandamist;

| 92. | on veendunud, et väljaõppe pakkumine tuleb viia kooskõlla tööturu nõudlusega, ning nõuab seetõttu tööjõu nõudluse keskpika perspektiivi riiklike ja piirkondlike prognooside tegemist; |
| --- | --- |

92.

on veendunud, et väljaõppe pakkumine tuleb viia kooskõlla tööturu nõudlusega, ning nõuab seetõttu tööjõu nõudluse keskpika perspektiivi riiklike ja piirkondlike prognooside tegemist;

| 93. | palub komisjonil töötada välja ja rakendada ELi institutsioonide, liikmesriikide ja roma kogukonnajuhtide ühised seiresüsteemid liikmesriikides elluviidud programmide ja projektide jälgimiseks; |
| --- | --- |

93.

palub komisjonil töötada välja ja rakendada ELi institutsioonide, liikmesriikide ja roma kogukonnajuhtide ühised seiresüsteemid liikmesriikides elluviidud programmide ja projektide jälgimiseks;

| 94. | näeb roma kultuuri Euroopa kultuurimosaiigi lahutamatu osana; juhib tähelepanu sellele, et roma inimestest ja nende elulaadist arusaamiseks tuleb suurendada teiste eurooplaste teadlikkust roma pärandist, traditsioonidest ja keelest ning kaasaegsest roma kultuurist; toetab jõuliselt nende loomingulise tegevuse kui kultuuridevahelise dialoogi olulise osa edendamist ja alahoidmist; |
| --- | --- |

94.

näeb roma kultuuri Euroopa kultuurimosaiigi lahutamatu osana; juhib tähelepanu sellele, et roma inimestest ja nende elulaadist arusaamiseks tuleb suurendada teiste eurooplaste teadlikkust roma pärandist, traditsioonidest ja keelest ning kaasaegsest roma kultuurist; toetab jõuliselt nende loomingulise tegevuse kui kultuuridevahelise dialoogi olulise osa edendamist ja alahoidmist;

| 95. | on seisukohal, et romad peaksid püüdma õppida tundma nende rahvaste tavasid ja kultuuri, kelle hulgas nad elavad, et nad saaksid oma elukohas paremini integreeruda. |
| --- | --- |

95.

on seisukohal, et romad peaksid püüdma õppida tundma nende rahvaste tavasid ja kultuuri, kelle hulgas nad elavad, et nad saaksid oma elukohas paremini integreeruda.

| 96. | on veendunud, et romasid ja muid rahvaid kaasavad vabatahtlikud ja spordiüritused aitavad suurendada sotsiaalset kaasatust; |
| --- | --- |

96.

on veendunud, et romasid ja muid rahvaid kaasavad vabatahtlikud ja spordiüritused aitavad suurendada sotsiaalset kaasatust;

| 97. | kutsub komisjoni üles edendama rakendatavate programmide ja romade omaalgatuse raames parimaid tavasid ning positiivseid eeskujusid ja kogemusi, et parandada suhtumist romadesse ja nende kuvandit teiste rahvaste hulgas ning ergutada roma kogukondade aktiivset osalemist ja loovat koostööd ELi, liikmesriikide ja kohalikes programmides; |
| --- | --- |

97.

kutsub komisjoni üles edendama rakendatavate programmide ja romade omaalgatuse raames parimaid tavasid ning positiivseid eeskujusid ja kogemusi, et parandada suhtumist romadesse ja nende kuvandit teiste rahvaste hulgas ning ergutada roma kogukondade aktiivset osalemist ja loovat koostööd ELi, liikmesriikide ja kohalikes programmides;

| 98. | nõuab romade tööhõive, hariduse ja kultuuri edendamiseks ette nähtud ELi vahendite paremat kindlakstegemist ja kasutamist valitsuse kõikidel tasanditel; |
| --- | --- |

98.

nõuab romade tööhõive, hariduse ja kultuuri edendamiseks ette nähtud ELi vahendite paremat kindlakstegemist ja kasutamist valitsuse kõikidel tasanditel;

| 99. | soovitab, et romade vähemust käsitlevad ELi eri poliitikavaldkonnad töötataks edaspidi välja diferentseeritult vastavalt eri liikmesriikide ja asjakohaste roma kogukondade eripärale; |
| --- | --- |

99.

soovitab, et romade vähemust käsitlevad ELi eri poliitikavaldkonnad töötataks edaspidi välja diferentseeritult vastavalt eri liikmesriikide ja asjakohaste roma kogukondade eripärale;

| 100. | juhib tähelepanu sellele, kui tähtis on kontrollida rangemalt romade kaasamiseks ette nähtud ELi vahendite kasutamist; |
| --- | --- |

100.

juhib tähelepanu sellele, kui tähtis on kontrollida rangemalt romade kaasamiseks ette nähtud ELi vahendite kasutamist;

| 101. | on veendunud, et kasulik oleks vahetada kogemusi ja parimaid tavasid romade kaasamises edu saavutanud liikmesriikide ja nende liikmesriikide vahel, kellel see on ikka veel probleemiks; |
| --- | --- |

101.

on veendunud, et kasulik oleks vahetada kogemusi ja parimaid tavasid romade kaasamises edu saavutanud liikmesriikide ja nende liikmesriikide vahel, kellel see on ikka veel probleemiks;

| 102. | tunnistab, et paberimajanduse keerukus võib osutuda projektide korraldajatele takistuseks; rõhutab vajadust tõhustada tööd toetuste taotlemise menetluste lihtsustamiseks; rõhutab Euroopa vahendite alakasutamist selles valdkonnas; |
| --- | --- |

102.

tunnistab, et paberimajanduse keerukus võib osutuda projektide korraldajatele takistuseks; rõhutab vajadust tõhustada tööd toetuste taotlemise menetluste lihtsustamiseks; rõhutab Euroopa vahendite alakasutamist selles valdkonnas;

| 103. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

103.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT C 45 E, 23.2.2006, lk 129.

(2)  ELT C 298 E, 8.12.2006, lk 283.

(3)  ELT C 282 E, 6.11.2008, lk 428.

(4)  ELT C 68 E, 21.3.2009, lk 31.

(5)  ELT C 294 E, 3.12.2009, lk 54.

(6)  ELT C 87 E, 1.4.2010, lk 60.

(7)  ELT C 4 E, 7.1.2011, lk 7.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0312.

(9)  EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.

(10)  EÜT L 180, 19.7.2000, lk 22.

(11)  EÜT L 303, 2.12.2000, lk 16.

(12)  ELT L 158, 30.4.2004, lk 77.

(13)  ELT L 328, 6.12.2008, lk 55.

(14)  ELT L 132, 29.5.2010, lk 1.

(15)  IP/10/1097.

(16)  MEMO/10/701, 21.12.2010.

(17)  Report on Racism and Xenophobia in the Member States of the EU in 2009; European Union Minorities and Discrimination Survey, Data in Focus Report: The Roma in 2009; The Situation of Roma EU Citizens Moving to and Settling in Other EU Member States; Housing Conditions of Roma and Travellers in the European Union: Comparative Report.

(18)  CM(2010)133.

(19)  MEMO/10/502.

---

| 7.7.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 199/131 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 199/131

---

Kolmapäev, 9. märts 2011Üleilmastumise ajastu tööstuspoliitika

P7_TA(2011)0093

Euroopa Parlamendi 9. märtsi 2011. aasta resolutsioon üleilmastumise ajastu uue tööstuspoliitika kohta (2010/2095(INI))

2012/C 199 E/16

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu XVII jaotist, artiklit 173 (endine Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikkel 157), milles käsitletakse Euroopa Liidu tööstuspoliitikat ning peamiselt ühenduse tööstuse konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu XVII jaotist, artiklit 173 (endine Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikkel 157), milles käsitletakse Euroopa Liidu tööstuspoliitikat ning peamiselt ühenduse tööstuse konkurentsivõimet;

| — | võttes arvesse komisjoni 28. oktoobri 2010. aasta teatist „Üleilmastumise ajastu terviklik tööstuspoliitika. Jätkusuutlikkus ja konkurentsivõime kesksele kohale” (KOM(2010)0614); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 28. oktoobri 2010. aasta teatist „Üleilmastumise ajastu terviklik tööstuspoliitika. Jätkusuutlikkus ja konkurentsivõime kesksele kohale” (KOM(2010)0614);

| — | võttes arvesse oma 16. juuni 2010. aasta resolutsiooni ELi 2020. aasta strateegia kohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. juuni 2010. aasta resolutsiooni ELi 2020. aasta strateegia kohta (1);

| — | võttes arvesse oma 15. juuni 2010. aasta resolutsiooni ühenduse innovatsioonipoliitika läbivaatamise kohta muutuva maailma taustal (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. juuni 2010. aasta resolutsiooni ühenduse innovatsioonipoliitika läbivaatamise kohta muutuva maailma taustal (2);

| — | võttes arvesse komisjoni 23. septembri 2009 teatist „Valmistumine tulevikuks: võtmetehnoloogiate ühise strateegia väljatöötamine ELis” (KOM(2009)0512); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 23. septembri 2009 teatist „Valmistumine tulevikuks: võtmetehnoloogiate ühise strateegia väljatöötamine ELis” (KOM(2009)0512);

| — | võttes arvesse oma 22. mai 2008. aasta resolutsiooni tööstuspoliitika vahekokkuvõtte kohta – panus ELi majanduskasvu ja tööhõive strateegiasse (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 22. mai 2008. aasta resolutsiooni tööstuspoliitika vahekokkuvõtte kohta – panus ELi majanduskasvu ja tööhõive strateegiasse (3);

| — | võttes arvesse 14. ja 15. juulil 2010 toimunud konkurentsivõime nõukogu mitteametlikku istungit; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 14. ja 15. juulil 2010 toimunud konkurentsivõime nõukogu mitteametlikku istungit;

| — | võttes arvesse 1. ja 2. märtsil 2010 toimunud konkurentsivõime nõukogu 2999. istungi järeldusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1. ja 2. märtsil 2010 toimunud konkurentsivõime nõukogu 2999. istungi järeldusi;

| — | võttes arvesse komisjoni 4. novembri 2008. aasta teatist „Tooraineid käsitlev algatus – majanduskasvu ja tööhõive seisukohast kriitiliste vajaduste rahuldamine” (KOM(2008)0699); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 4. novembri 2008. aasta teatist „Tooraineid käsitlev algatus – majanduskasvu ja tööhõive seisukohast kriitiliste vajaduste rahuldamine” (KOM(2008)0699);

| — | võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (KOM(2010)2020); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (KOM(2010)2020);

| — | võttes arvesse komisjoni 6. oktoobri 2010. aasta teatist „Euroopa 2020 – strateegiline juhtalgatus. Innovaatiline liit” (KOM(2010)0546); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 6. oktoobri 2010. aasta teatist „Euroopa 2020 – strateegiline juhtalgatus. Innovaatiline liit” (KOM(2010)0546);

| — | võttes arvesse komisjoni ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraadi 26. aprilli 2010. aasta dokumenti „Millised on ELi töötleva tööstuse järgmiste aastate probleemid ja võimalused?”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraadi 26. aprilli 2010. aasta dokumenti „Millised on ELi töötleva tööstuse järgmiste aastate probleemid ja võimalused?”;

| — | võttes arvesse komisjoni töödokumenti „Aruanne SBA rakendamise kohta” (KOM(2009)0680); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni töödokumenti „Aruanne SBA rakendamise kohta” (KOM(2009)0680);

| — | võttes arvesse komisjoni 16. juuli 2008. aasta teatist säästva tarbimise ja tootmise ning säästva tööstuspoliitika kohta (tegevuskava) (KOM(2008)0397); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 16. juuli 2008. aasta teatist säästva tarbimise ja tootmise ning säästva tööstuspoliitika kohta (tegevuskava) (KOM(2008)0397);

| — | võttes arvesse komisjoni juhitud 2008. aasta novembri aruannet „Keskkonnale kasu toovate innovaatiliste ärimudelite edendamine”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni juhitud 2008. aasta novembri aruannet „Keskkonnale kasu toovate innovaatiliste ärimudelite edendamine”;

| — | võttes arvesse komisjoni 4. juuli 2007. aasta teatist „Tööstuspoliitika vahekokkuvõte. Panus ELi majanduskasvu ja tööhõive strateegiasse” (KOM(2007)0374); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 4. juuli 2007. aasta teatist „Tööstuspoliitika vahekokkuvõte. Panus ELi majanduskasvu ja tööhõive strateegiasse” (KOM(2007)0374);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48;

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning rahvusvahelise kaubanduse komisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni ning regionaalarengukomisjoni arvamusi (A7-0022/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning rahvusvahelise kaubanduse komisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni ning regionaalarengukomisjoni arvamusi (A7-0022/2011),

| A. | arvestades, et ülemaailmne majanduskriis on Euroopa tööstusele negatiivselt mõjunud, nimelt raskendanud tööstuse kohanemist üleilmastumise, kliimamuutuste, ressursside kahanemise, demograafiliste muutuste ning teadmiste- ja tulemustepõhisele tööstusele ülemineku probleemidega, mis mõjutavad sügavalt tööstuse arengut, tööturgu ja tulevikuväljavaateid; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ülemaailmne majanduskriis on Euroopa tööstusele negatiivselt mõjunud, nimelt raskendanud tööstuse kohanemist üleilmastumise, kliimamuutuste, ressursside kahanemise, demograafiliste muutuste ning teadmiste- ja tulemustepõhisele tööstusele ülemineku probleemidega, mis mõjutavad sügavalt tööstuse arengut, tööturgu ja tulevikuväljavaateid;

| B. | arvestades, et selleks, et EL suudaks kriisi mõjust üle saada ja nende probleemidega tegeleda, on liidule vaja sellist tööstuspoliitilist tegutsemist, milles oleksid seotud konkurentsivõime, jätkusuutlikkus ja inimväärne töö ning mis aitaks korraga stimuleerida majandust, suurendada tööhõivet, vähendada keskkonnaseisundi halvenemist ning parandada elukvaliteeti; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et selleks, et EL suudaks kriisi mõjust üle saada ja nende probleemidega tegeleda, on liidule vaja sellist tööstuspoliitilist tegutsemist, milles oleksid seotud konkurentsivõime, jätkusuutlikkus ja inimväärne töö ning mis aitaks korraga stimuleerida majandust, suurendada tööhõivet, vähendada keskkonnaseisundi halvenemist ning parandada elukvaliteeti;

| C. | arvestades, et Euroopa tööstuspoliitika saab olla edukas üksnes siis, kui see seotakse nii finantssektori uue struktuuriga, mis soodustab investeeringuid ja takistab spekulatsioone, kui ka makromajanduspoliitikaga, millega ELi maksu-, majandus- ja eelarvepoliitikat juhitakse jätkusuutliku majanduskasvu ja tööhõive suurendamise suunas; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa tööstuspoliitika saab olla edukas üksnes siis, kui see seotakse nii finantssektori uue struktuuriga, mis soodustab investeeringuid ja takistab spekulatsioone, kui ka makromajanduspoliitikaga, millega ELi maksu-, majandus- ja eelarvepoliitikat juhitakse jätkusuutliku majanduskasvu ja tööhõive suurendamise suunas;

| D. | arvestades, et teatavates Euroopa tööstusvaldkondades valitseb kolmandate riikide ebaausate konkurentsivõtete tõttu pidev kriis, eriti töösuhete, keskkonna ning intellektuaal- ja tööstusomandi kaitse vallas; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et teatavates Euroopa tööstusvaldkondades valitseb kolmandate riikide ebaausate konkurentsivõtete tõttu pidev kriis, eriti töösuhete, keskkonna ning intellektuaal- ja tööstusomandi kaitse vallas;

| E. | arvestades, et Euroopa tööstus toimib üha suurenevas ülemaailmses konkurentsis, milles osalevad tööstusriigid ja sellised kiiresti areneva majandusega riigid nagu Hiina, India ja Brasiilia ning mis on seotud ressurssidele juurdepääsu, tehnoloogilise innovatsiooni, kvalifitseeritud tööjõu ning ka sihipärase ja ambitsioonika tööstus- ja innovatsioonipoliitikaga; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa tööstus toimib üha suurenevas ülemaailmses konkurentsis, milles osalevad tööstusriigid ja sellised kiiresti areneva majandusega riigid nagu Hiina, India ja Brasiilia ning mis on seotud ressurssidele juurdepääsu, tehnoloogilise innovatsiooni, kvalifitseeritud tööjõu ning ka sihipärase ja ambitsioonika tööstus- ja innovatsioonipoliitikaga;

| F. | arvestades, et ELi strateegia, mis aitab saavutada edu järgmistes punktides:






  — | tugev ja kvalifitseeritud inimjõud, kellel on suur loovpotentsiaal ja kes osaleb aktiivselt innovatsiooni- ja arendustegevuses, |
| --- | --- | --- |

F.

arvestades, et ELi strateegia, mis aitab saavutada edu järgmistes punktides:

—

tugev ja kvalifitseeritud inimjõud, kellel on suur loovpotentsiaal ja kes osaleb aktiivselt innovatsiooni- ja arendustegevuses,

| — | uued ja uuenduslikud tehnoloogiad, protsessid ja lahendused, millega luuakse lisandväärtust, |
| --- | --- |

—

uued ja uuenduslikud tehnoloogiad, protsessid ja lahendused, millega luuakse lisandväärtust,

| — | teadus- ja arendustegevus, mis on seostatud jätkusuutliku majanduskasvu vajadustega, |
| --- | --- |

—

teadus- ja arendustegevus, mis on seostatud jätkusuutliku majanduskasvu vajadustega,

| — | hästi toimiv tarneahel kvaliteetsete kaupade ja teenuste tootmiseks, |
| --- | --- |

—

hästi toimiv tarneahel kvaliteetsete kaupade ja teenuste tootmiseks,

| — | paremini korraldatud tootmis- ja juhtimissüsteemid, |
| --- | --- |

—

paremini korraldatud tootmis- ja juhtimissüsteemid,

| — | üldine tõhusam ressursside kasutamine, mille tulemusena väheneb CO2-jalajälg, |
| --- | --- |

—

üldine tõhusam ressursside kasutamine, mille tulemusena väheneb CO2-jalajälg,

| — | kulusäästlikud ja jätkusuutlikud transpordiliigid, |
| --- | --- |

—

kulusäästlikud ja jätkusuutlikud transpordiliigid,

| — | arukas ja tõhus logistika ning kvaliteetne infrastruktuur, |
| --- | --- |

—

arukas ja tõhus logistika ning kvaliteetne infrastruktuur,

| — | terviklik ja täielikult toimiv siseturg, |
| --- | --- |

—

terviklik ja täielikult toimiv siseturg,

| — | võrdsed tingimused kaubandussidemete arendamiseks kolmandate riikidega, |
| --- | --- |

—

võrdsed tingimused kaubandussidemete arendamiseks kolmandate riikidega,

on ainus moodus Euroopa tööstuse jätkusuutlikkuse ja konkurentsivõime suurendamiseks ning seega tema ülemaailmse juhtpositsiooni säilitamiseks;

| G. | arvestades, et Euroopa tööstuse rahvusvaheline juhtpositsioon satub tärkava turumajandusega riikide laieneva tööstusbaasi tõttu üha enam ohtu ning lähimatel konkurentidel, näiteks USAl, Jaapanil ja Hiinal on aktiivne ja tugev tööstuspoliitika, mida toetatakse ulatuslike investeeringutega eesrindlikesse toodetesse ja teenustesse, ning seetõttu on väga tähtis säilitada ja arendada Euroopa tööstuse konkurentsivõimet, et säilitada Euroopa kui jätkusuutliku majanduskasvu ja tööhõive eestvedaja positsiooni; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Euroopa tööstuse rahvusvaheline juhtpositsioon satub tärkava turumajandusega riikide laieneva tööstusbaasi tõttu üha enam ohtu ning lähimatel konkurentidel, näiteks USAl, Jaapanil ja Hiinal on aktiivne ja tugev tööstuspoliitika, mida toetatakse ulatuslike investeeringutega eesrindlikesse toodetesse ja teenustesse, ning seetõttu on väga tähtis säilitada ja arendada Euroopa tööstuse konkurentsivõimet, et säilitada Euroopa kui jätkusuutliku majanduskasvu ja tööhõive eestvedaja positsiooni;

| H. | arvestades, et tööstuse edukat arengut on võimalik toetada sellega, et ühendatakse asjakohased raamtingimused, arukad, tulevikku suunatud ja sihipäraseid õigusnormid ning turgu stimuleerivad meetmed, mis põhinevad turumuutuste täpsel prognoosimisel, ning toetatakse ülemaailmset liikumist puhaste, säästvate ja uuenduslike tootmis-, jaotamis- ja tarbimisvormide kasutuselevõtu suunas; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et tööstuse edukat arengut on võimalik toetada sellega, et ühendatakse asjakohased raamtingimused, arukad, tulevikku suunatud ja sihipäraseid õigusnormid ning turgu stimuleerivad meetmed, mis põhinevad turumuutuste täpsel prognoosimisel, ning toetatakse ülemaailmset liikumist puhaste, säästvate ja uuenduslike tootmis-, jaotamis- ja tarbimisvormide kasutuselevõtu suunas;

| I. | arvestades, et ELi makromajanduslikuks prioriteediks peab olema üldine poliitika, millega toetatakse investeerimist tööstusse ja teenustesse, eelkõige praegusel kriisiajal, mil investeeringud (eelkõige suutlikkuse ja vähem tootlikkuse suurendamiseks) on esimene kulutuste liik, mida kärbitakse; arvestades, et liikmesriigid, EL ja piirkondlikud omavalitsused peavad seadma eesmärke valitsemissektori investeeringutele (st määrama, kui suure osa moodustavad investeerimiskulud riiklikest kogukuludest), sealhulgas eelarvepoliitika kaudu; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et ELi makromajanduslikuks prioriteediks peab olema üldine poliitika, millega toetatakse investeerimist tööstusse ja teenustesse, eelkõige praegusel kriisiajal, mil investeeringud (eelkõige suutlikkuse ja vähem tootlikkuse suurendamiseks) on esimene kulutuste liik, mida kärbitakse; arvestades, et liikmesriigid, EL ja piirkondlikud omavalitsused peavad seadma eesmärke valitsemissektori investeeringutele (st määrama, kui suure osa moodustavad investeerimiskulud riiklikest kogukuludest), sealhulgas eelarvepoliitika kaudu;

| J. | arvestades, et Euroopa ambitsioonika tööstuspoliitika aluseks peab olema tugev siseturg, mis toimiks nii Euroopa Liidu piires kui ka väljapoole; arvestades, et sellega seoses on väga oluline vastata üleilmastumise võimalustele ja probleemidele kõikide tööstuspoliitika vahendite (teadus- ja arendustegevus, regionaalpoliitika, konkurentsipoliitika, õigusnormide lähendamine, kaubanduspoliitika) ühendatud kasutamisega; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Euroopa ambitsioonika tööstuspoliitika aluseks peab olema tugev siseturg, mis toimiks nii Euroopa Liidu piires kui ka väljapoole; arvestades, et sellega seoses on väga oluline vastata üleilmastumise võimalustele ja probleemidele kõikide tööstuspoliitika vahendite (teadus- ja arendustegevus, regionaalpoliitika, konkurentsipoliitika, õigusnormide lähendamine, kaubanduspoliitika) ühendatud kasutamisega;

| K. | arvestades, et deindustrialiseerimine on Euroopas tõsiasi, mis üha suureneva üleilmastumise ning kiiresti arenevatest riikidest lähtuva tiheda konkurentsi tingimustes seab ohtu meie tehnoloogilise ja majandusliku positsiooni; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et deindustrialiseerimine on Euroopas tõsiasi, mis üha suureneva üleilmastumise ning kiiresti arenevatest riikidest lähtuva tiheda konkurentsi tingimustes seab ohtu meie tehnoloogilise ja majandusliku positsiooni;

| L. | arvestades, et ettevõtjatel lasuvaid bürokraatlikke kohustusi on vaja tunduvalt vähendada ning nende seadusandlikku ja regulatiivset keskkonda lihtsustada vastavalt parema õigusloome põhimõtetele; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et ettevõtjatel lasuvaid bürokraatlikke kohustusi on vaja tunduvalt vähendada ning nende seadusandlikku ja regulatiivset keskkonda lihtsustada vastavalt parema õigusloome põhimõtetele;

| M. | arvestades, et ülemaailmne nõudlus toorainete ja ressursside järele on pidevalt kasvanud ja see paneb muretsema võimalike tarnehäirete pärast; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et ülemaailmne nõudlus toorainete ja ressursside järele on pidevalt kasvanud ja see paneb muretsema võimalike tarnehäirete pärast;

| N. | arvestades, et Saksamaa statistikaameti andmetel moodustab materjalikulu kuni 45 % ühe toodanguühiku kuludest, ja arvestades, et toorainete arukas kasutamine ja energia tõhus kasutamine on seega Euroopa tööstusele ülioluline; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Saksamaa statistikaameti andmetel moodustab materjalikulu kuni 45 % ühe toodanguühiku kuludest, ja arvestades, et toorainete arukas kasutamine ja energia tõhus kasutamine on seega Euroopa tööstusele ülioluline;

| O. | arvestades, et ELi turuosa on mõnede liikmesriikide headest tulemustest hoolimata kahanenud; arvestades, et ELi koht kõrgtehnoloogia valdkonnas ei ole nii hea, nagu peaks olema, seda eelkõige uue info- ja sidetehnoloogia osas (USAs 13 % lisandväärtusest, ELis – 5 %); arvestades, et ELi töötleva tööstuse tootlikkus langeb; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et ELi turuosa on mõnede liikmesriikide headest tulemustest hoolimata kahanenud; arvestades, et ELi koht kõrgtehnoloogia valdkonnas ei ole nii hea, nagu peaks olema, seda eelkõige uue info- ja sidetehnoloogia osas (USAs 13 % lisandväärtusest, ELis – 5 %); arvestades, et ELi töötleva tööstuse tootlikkus langeb;

| P. | arvestades, et töötlev tööstus on nii tööstussektoris kui ka ülejäänud majandusvaldkondades peamine tootlikkuse parandamise allikas, ning arvestades, et tööstusinnovatsioon on üks peamisi uute teenuste arendamist ja seega ka pikaajalist majanduskasvu ergutavaid tegureid, eriti kui silmas pidada ELi demograafilisi arengusuundumusi; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et töötlev tööstus on nii tööstussektoris kui ka ülejäänud majandusvaldkondades peamine tootlikkuse parandamise allikas, ning arvestades, et tööstusinnovatsioon on üks peamisi uute teenuste arendamist ja seega ka pikaajalist majanduskasvu ergutavaid tegureid, eriti kui silmas pidada ELi demograafilisi arengusuundumusi;

| Q. | arvestades, et tööstus moodustab olulise osa Euroopa majandusest – tööstuse arvele langeb nimelt 37 % ELi sisemajanduse koguproduktist (kui võtta arvesse ka tööstusega seotud teenuseid), 80 % teadus- ja arendustegevuse kulutustest ning 75 % ekspordist; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et tööstus moodustab olulise osa Euroopa majandusest – tööstuse arvele langeb nimelt 37 % ELi sisemajanduse koguproduktist (kui võtta arvesse ka tööstusega seotud teenuseid), 80 % teadus- ja arendustegevuse kulutustest ning 75 % ekspordist;

| R. | arvestades ELi traditsiooniliste tööstusharude tähtsust ning arvestades vajadust nende oskusteavet hästi ära kasutada; |
| --- | --- |

R.

arvestades ELi traditsiooniliste tööstusharude tähtsust ning arvestades vajadust nende oskusteavet hästi ära kasutada;

| S. | arvestades, et meie rahvusvahelised konkurendid, nagu Ameerika Ühendriigid ja Aasia riigid, on kasutusele võtnud tulevikku suunatud tööstuspoliitika, mille aluseks on ulatuslikud investeeringud oluliste sektorite teadus- ja arendustegevusse; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et meie rahvusvahelised konkurendid, nagu Ameerika Ühendriigid ja Aasia riigid, on kasutusele võtnud tulevikku suunatud tööstuspoliitika, mille aluseks on ulatuslikud investeeringud oluliste sektorite teadus- ja arendustegevusse;

Jätkusuutliku tööstuspoliitika uus alus

| 1. | väljendab rahulolu selle üle, et Euroopa 2020. aasta strateegia ja teatisega ELi tervikliku tööstuspoliitika kohta tunnustab komisjon lõpuks ometi tugeva tööstusliku aluse ja eriti töötleva tööstuse tähtsust Euroopa jätkusuutlikule majanduskasvule ja tööhõivele, ning et komisjon keskendub sotsiaalse turumajanduse põhimõttel rajanevale terviklikule tööstuspoliitikale; |
| --- | --- |

1.

väljendab rahulolu selle üle, et Euroopa 2020. aasta strateegia ja teatisega ELi tervikliku tööstuspoliitika kohta tunnustab komisjon lõpuks ometi tugeva tööstusliku aluse ja eriti töötleva tööstuse tähtsust Euroopa jätkusuutlikule majanduskasvule ja tööhõivele, ning et komisjon keskendub sotsiaalse turumajanduse põhimõttel rajanevale terviklikule tööstuspoliitikale;

| 2. | võtab teadmiseks komisjoni ettepaneku tervikliku tööstuspoliitika kohta ning märgib, et selles on rõhuasetus ELi tööstuse konkurentsivõime taastamisel; rõhutab sellega seoses, et ülemaailmseid probleeme silmas pidades on hädavajalik, et Euroopa tööstusliku uuendamise aluseks oleks energia- ja ressursitõhusus, kui Euroopa tööstus kavatseb tulevikus oma konkurentsivõime säilitada; |
| --- | --- |

2.

võtab teadmiseks komisjoni ettepaneku tervikliku tööstuspoliitika kohta ning märgib, et selles on rõhuasetus ELi tööstuse konkurentsivõime taastamisel; rõhutab sellega seoses, et ülemaailmseid probleeme silmas pidades on hädavajalik, et Euroopa tööstusliku uuendamise aluseks oleks energia- ja ressursitõhusus, kui Euroopa tööstus kavatseb tulevikus oma konkurentsivõime säilitada;

| 3. | rõhutab asjaolu, et komisjoni esitatud mitmesugused meetmed peavad tarbijatele vastuvõetavaks jääma, eriti ajal, mil Euroopa ja eelkõige ELi uute liikmesriikide majandus on alles taastumas viimaste aastakümnete raskeimast kriisist; |
| --- | --- |

3.

rõhutab asjaolu, et komisjoni esitatud mitmesugused meetmed peavad tarbijatele vastuvõetavaks jääma, eriti ajal, mil Euroopa ja eelkõige ELi uute liikmesriikide majandus on alles taastumas viimaste aastakümnete raskeimast kriisist;

| 4. | rõhutab asjaolu, et 2002. aasta Johannesburgi konverentsi määratluse kohaselt peab jätkusuutlik areng põhinema kolmel sambal, nimelt majandusel, sotsiaalvaldkonnal ja keskkonnal, ning selleks, et majandus oleks maksimaalselt konkurentsivõimeline, on tööstuspoliitikas vaja leida nende kolme valdkonna tasakaalustatud kombinatsioon; |
| --- | --- |

4.

rõhutab asjaolu, et 2002. aasta Johannesburgi konverentsi määratluse kohaselt peab jätkusuutlik areng põhinema kolmel sambal, nimelt majandusel, sotsiaalvaldkonnal ja keskkonnal, ning selleks, et majandus oleks maksimaalselt konkurentsivõimeline, on tööstuspoliitikas vaja leida nende kolme valdkonna tasakaalustatud kombinatsioon;

| 5. | palub komisjonil ja liikmesriikidel välja töötada ELi ambitsioonika, ökoloogiliselt tõhusa ja keskkonnasäästliku tööstusstrateegia, et taasluua kogu ELi territooriumil tootmisvõimsusi ning luua ELis kõrgelt kvalifitseeritud ja hästitasustatud töökohti; |
| --- | --- |

5.

palub komisjonil ja liikmesriikidel välja töötada ELi ambitsioonika, ökoloogiliselt tõhusa ja keskkonnasäästliku tööstusstrateegia, et taasluua kogu ELi territooriumil tootmisvõimsusi ning luua ELis kõrgelt kvalifitseeritud ja hästitasustatud töökohti;

| 6. | rõhutab, et õiguskeskkonna pikaajaline prognoositavus ja stabiilsus on ülimat tähtis tööstusinvesteeringute planeerimise seisukohalt; palub seetõttu komisjonil koos Euroopa Parlamendi ja nõukoguga välja töötada 2020. aasta Euroopa tööstuse tervikliku ideekava, milles peetaks silmas konkurentsivõimet ja tööstuse jätkusuutlikkust ning esitataks suunised – näiteks energia- ja ressursitõhususe kohta –, kuidas suurendada majanduskasvu, tööhõivet ja selle kaudu jõukust Euroopas; avaldab seoses sellega kahetsust, et komisjoni teatises puuduvad konkreetsed ettepanekud; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et õiguskeskkonna pikaajaline prognoositavus ja stabiilsus on ülimat tähtis tööstusinvesteeringute planeerimise seisukohalt; palub seetõttu komisjonil koos Euroopa Parlamendi ja nõukoguga välja töötada 2020. aasta Euroopa tööstuse tervikliku ideekava, milles peetaks silmas konkurentsivõimet ja tööstuse jätkusuutlikkust ning esitataks suunised – näiteks energia- ja ressursitõhususe kohta –, kuidas suurendada majanduskasvu, tööhõivet ja selle kaudu jõukust Euroopas; avaldab seoses sellega kahetsust, et komisjoni teatises puuduvad konkreetsed ettepanekud;

| 7. | palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada, et ELi aluslepingute praegu arutusel olevate muudatustega seoses seataks tööhõive Euroopa Keskpanga eesmärkide hulgas sama tähtsale kohale kui inflatsioonivastane võitlus; |
| --- | --- |

7.

palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada, et ELi aluslepingute praegu arutusel olevate muudatustega seoses seataks tööhõive Euroopa Keskpanga eesmärkide hulgas sama tähtsale kohale kui inflatsioonivastane võitlus;

| 8. | rõhutab, et ilma kindla ja tugeva tööstusliku aluseta ei ole areng võimalik; tunnistab, et areng saab kaasa aidata ulatuslikumale töökohtade loomisele ja kodanike elatustaseme säilitamisele; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et ilma kindla ja tugeva tööstusliku aluseta ei ole areng võimalik; tunnistab, et areng saab kaasa aidata ulatuslikumale töökohtade loomisele ja kodanike elatustaseme säilitamisele;

| 9. | palub avaliku sektori asutustel vähendada bürokraatiat, vältida topeltasjaajamist ja suurendada asjade menetlemise tähtaegade läbipaistvust; |
| --- | --- |

9.

palub avaliku sektori asutustel vähendada bürokraatiat, vältida topeltasjaajamist ja suurendada asjade menetlemise tähtaegade läbipaistvust;

| 10. | rõhutab, et see on võimalik üksnes tugevale tööstuslikule alusele toetuva teadmistepõhise tööstuse puhul; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et see on võimalik üksnes tugevale tööstuslikule alusele toetuva teadmistepõhise tööstuse puhul;

| 11. | rõhutab, et uus jätkusuutlik tööstuspoliitika saab edukas olla vaid siis, kui sellega rakendatakse terviklikku ja eri valdkondi hõlmavat lähenemisviisi, mida toetavad objektiivsel majanduslikul argumentatsioonil põhinevad praktilist laadi horisontaalsed ja valdkondlikud algatused, mis keskenduvad paljudes valdkondades suurt mõju avaldavatele ühistele probleemidele ning annavad nii ELi kui ka liikmesriikide, piirkondade ja kohalikul tasandil konkreetseid tulemusi nii ettevõtetele kui ka tarbijatele; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et uus jätkusuutlik tööstuspoliitika saab edukas olla vaid siis, kui sellega rakendatakse terviklikku ja eri valdkondi hõlmavat lähenemisviisi, mida toetavad objektiivsel majanduslikul argumentatsioonil põhinevad praktilist laadi horisontaalsed ja valdkondlikud algatused, mis keskenduvad paljudes valdkondades suurt mõju avaldavatele ühistele probleemidele ning annavad nii ELi kui ka liikmesriikide, piirkondade ja kohalikul tasandil konkreetseid tulemusi nii ettevõtetele kui ka tarbijatele;

| 12. | juhib tähelepanu teatavate sektorite, näiteks energia- ja transpordisektori tähtsusele Euroopa tööstuse kulustruktuuris; on seisukohal, et nende sektorite konkurentsivõimet tuleb erastamise kaudu veelgi parandada; on sellega seoses veendunud, et vaja on piirata liberaliseeritud turgudel tegutsevate ettevõtete rahastamist riiklikest vahenditest ning rakendada meetmeid, mis võimaldaksid kõikides transpordiliikides vabalt teenuseid pakkuda; |
| --- | --- |

12.

juhib tähelepanu teatavate sektorite, näiteks energia- ja transpordisektori tähtsusele Euroopa tööstuse kulustruktuuris; on seisukohal, et nende sektorite konkurentsivõimet tuleb erastamise kaudu veelgi parandada; on sellega seoses veendunud, et vaja on piirata liberaliseeritud turgudel tegutsevate ettevõtete rahastamist riiklikest vahenditest ning rakendada meetmeid, mis võimaldaksid kõikides transpordiliikides vabalt teenuseid pakkuda;

| 13. | on seisukohal, et tuleb luua makromajanduslikud raamtingimused, milles Euroopa tööstus saaks edukalt areneda, ning võtta sealjuures vajalikul määral arvesse tegelikku ressursside nappust ja kahanemist; on sellega seoses seisukohal, et Euroopa peab eesmärgiks seadma mitte üksnes konkurentsivõime parandamise käesoleval ajal, vaid eelkõige konkurentsivõime kindlustamise edaspidiseks; |
| --- | --- |

13.

on seisukohal, et tuleb luua makromajanduslikud raamtingimused, milles Euroopa tööstus saaks edukalt areneda, ning võtta sealjuures vajalikul määral arvesse tegelikku ressursside nappust ja kahanemist; on sellega seoses seisukohal, et Euroopa peab eesmärgiks seadma mitte üksnes konkurentsivõime parandamise käesoleval ajal, vaid eelkõige konkurentsivõime kindlustamise edaspidiseks;

| 14. | on seisukohal, et ELi tööstusstrateegias tuleks kindlaks määrata strateegilised investeerimisvaldkonnad, ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kajastama neid prioriteete tulevases finantsperspektiivis, aastaeelarvetes ja ELi poliitikavaldkondades; |
| --- | --- |

14.

on seisukohal, et ELi tööstusstrateegias tuleks kindlaks määrata strateegilised investeerimisvaldkonnad, ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kajastama neid prioriteete tulevases finantsperspektiivis, aastaeelarvetes ja ELi poliitikavaldkondades;

| 15. | on seisukohal, et vaja on vastu võtta terviklik tööstuspoliitika, milles Euroopa algatused kõikides valdkondades üksteist täiendaksid ega oleks vastuolus ühise arengueesmärgiga; |
| --- | --- |

15.

on seisukohal, et vaja on vastu võtta terviklik tööstuspoliitika, milles Euroopa algatused kõikides valdkondades üksteist täiendaksid ega oleks vastuolus ühise arengueesmärgiga;

| 16. | nõuab, et komisjon kiirendaks ELi ühtse turu väljaarendamise lõpuleviimist, kuna see on konkurentsivõimelise tööstuse ja innovatsiooni eeltingimus; |
| --- | --- |

16.

nõuab, et komisjon kiirendaks ELi ühtse turu väljaarendamise lõpuleviimist, kuna see on konkurentsivõimelise tööstuse ja innovatsiooni eeltingimus;

| 17. | rõhutab asjaolu, et aus konkurents ja avatud turud on ülimalt tähtsad selleks, et saaksid tekkida uued ja dünaamiliste tööstusharud; |
| --- | --- |

17.

rõhutab asjaolu, et aus konkurents ja avatud turud on ülimalt tähtsad selleks, et saaksid tekkida uued ja dünaamiliste tööstusharud;

| 18. | on veendunud, et mitte ainult avaliku sektori, vaid peamiselt just erasektori kanda jääb oluline osa investeeringute tegemisel uute tööstussektorite ümberkorraldamisse ja arendamisse, millega tagatakse nii töökohtade loomine kui ka üleminek ressursitõhusale ja vähese CO2-heitega majandusele; peab seepärast vajalikuks õige raamistiku kehtestamist, et neid erainvesteeringuid stimuleerida; |
| --- | --- |

18.

on veendunud, et mitte ainult avaliku sektori, vaid peamiselt just erasektori kanda jääb oluline osa investeeringute tegemisel uute tööstussektorite ümberkorraldamisse ja arendamisse, millega tagatakse nii töökohtade loomine kui ka üleminek ressursitõhusale ja vähese CO2-heitega majandusele; peab seepärast vajalikuks õige raamistiku kehtestamist, et neid erainvesteeringuid stimuleerida;

| 19. | rõhutab, et uus integreeritud lähenemisviis nõuab väga hästi toimivat komisjonisisest koostööd ja komisjoni eri poliitikavaldkondade seostamist; sellega seoses soovitab komisjonil moodustada tööstuspoliitika alalise töökonna, mille ülesanne on koordineerida ja kohandada Euroopa uue ja integreeritud tööstuspoliitika strateegia suunda ja meetmeid ning jälgida nende rakendamist; |
| --- | --- |

19.

rõhutab, et uus integreeritud lähenemisviis nõuab väga hästi toimivat komisjonisisest koostööd ja komisjoni eri poliitikavaldkondade seostamist; sellega seoses soovitab komisjonil moodustada tööstuspoliitika alalise töökonna, mille ülesanne on koordineerida ja kohandada Euroopa uue ja integreeritud tööstuspoliitika strateegia suunda ja meetmeid ning jälgida nende rakendamist;

| 20. | palub komisjonil mõju hindamise protsessis („konkurentsivõime hindamine”) ning eel- ja järelhindamisel („seisundikontroll”) pöörata rohkem tähelepanu konkurentsivõimega seotud aspektidele ja rakendada seda aruka reguleerimise olulist osa võimalikult kiiresti komisjoni kõikides üksustes; rõhutab, et säästvus on oluline püsiva konkurentsivõime ning ressursitõhusa ja vähese CO2-heitega majanduse tagamiseks; |
| --- | --- |

20.

palub komisjonil mõju hindamise protsessis („konkurentsivõime hindamine”) ning eel- ja järelhindamisel („seisundikontroll”) pöörata rohkem tähelepanu konkurentsivõimega seotud aspektidele ja rakendada seda aruka reguleerimise olulist osa võimalikult kiiresti komisjoni kõikides üksustes; rõhutab, et säästvus on oluline püsiva konkurentsivõime ning ressursitõhusa ja vähese CO2-heitega majanduse tagamiseks;

| 21. | rõhutab, et Euroopa Liit võiks luua maailma kõige konkurentsivõimelisema tööstuse, kasutades muu hulgas järgmisi vahendeid:






  — | uued kvaliteedi- ja tulemuslikkuse standardid, |
| --- | --- | --- |

21.

rõhutab, et Euroopa Liit võiks luua maailma kõige konkurentsivõimelisema tööstuse, kasutades muu hulgas järgmisi vahendeid:

—

uued kvaliteedi- ja tulemuslikkuse standardid,

| — | uute toodete turulejõudmise aja lühendamine, kasutades analüüsiks, projekteerimiseks, tootmiseks ja hoolduseks info- ja kommunikatsioonitehnoloogia moodsaid vahendeid, meetodeid ja protsesse, |
| --- | --- |

—

uute toodete turulejõudmise aja lühendamine, kasutades analüüsiks, projekteerimiseks, tootmiseks ja hoolduseks info- ja kommunikatsioonitehnoloogia moodsaid vahendeid, meetodeid ja protsesse,

| — | tarneahela väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete ning seadmete sektori arengu edendamine, |
| --- | --- |

—

tarneahela väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete ning seadmete sektori arengu edendamine,

| — | tugevamate pingutuste tegemine tsiviil- ja militaarvaldkonna teadusuuringute koostoime tagamiseks; |
| --- | --- |

—

tugevamate pingutuste tegemine tsiviil- ja militaarvaldkonna teadusuuringute koostoime tagamiseks;

| 22. | toetab komisjoni teatise punktis 3 nimetatud algatust, millega tahetakse järjepidevalt analüüsida tulevaste õigusaktide mõju tööstuspoliitikale ja hinnata nende õigusaktide rakendamist, ning rõhutab, et tuleb kaasata tööturu osapooled ja tagada võimalikult suur läbipaistvus; |
| --- | --- |

22.

toetab komisjoni teatise punktis 3 nimetatud algatust, millega tahetakse järjepidevalt analüüsida tulevaste õigusaktide mõju tööstuspoliitikale ja hinnata nende õigusaktide rakendamist, ning rõhutab, et tuleb kaasata tööturu osapooled ja tagada võimalikult suur läbipaistvus;

| 23. | rõhutab, et ELi uus jätkusuutlik tööstuspoliitika saab olla tulemuslik vaid siis, kui seda teostatakse tihedas kooskõlas liikmesriikide tööstuspoliitikaga, ning kutsub komisjoni seepärast üles Lissaboni lepingu artikli 173 lõikega 2 sätestatud võimalusi kasutades tegema 2011. aastal algatusi, mis väljenduksid suunistes, näitajates, parimate olemasolevate tavade ja tehnoloogiate vahetamises ja jagamises ning järelevalve- ja hindamismenetlustes; |
| --- | --- |

23.

rõhutab, et ELi uus jätkusuutlik tööstuspoliitika saab olla tulemuslik vaid siis, kui seda teostatakse tihedas kooskõlas liikmesriikide tööstuspoliitikaga, ning kutsub komisjoni seepärast üles Lissaboni lepingu artikli 173 lõikega 2 sätestatud võimalusi kasutades tegema 2011. aastal algatusi, mis väljenduksid suunistes, näitajates, parimate olemasolevate tavade ja tehnoloogiate vahetamises ja jagamises ning järelevalve- ja hindamismenetlustes;

| 24. | palub komisjonil koos Euroopa Parlamendi ja nõukoguga välja töötada uue raamistiku, mis võimaldaks ja soodustaks eri liikmesriikide äriühingute tulemuslikumat koostööd esmatähtsate tööstusalaste eesmärkide seadmisel ja täitmisel; on seisukohal, et see tugevdab Euroopas valmistatavate toodete konkurentsivõimet ja võimaldab paremini reageerida ülemaailmsete turutingimuste muutumisele; |
| --- | --- |

24.

palub komisjonil koos Euroopa Parlamendi ja nõukoguga välja töötada uue raamistiku, mis võimaldaks ja soodustaks eri liikmesriikide äriühingute tulemuslikumat koostööd esmatähtsate tööstusalaste eesmärkide seadmisel ja täitmisel; on seisukohal, et see tugevdab Euroopas valmistatavate toodete konkurentsivõimet ja võimaldab paremini reageerida ülemaailmsete turutingimuste muutumisele;

| 25. | on veendunud, et uue jätkusuutliku tööstuspoliitika edu sõltub kõikide sidusrühmade, sealhulgas tööturu osapoolte, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste ning väikese ja keskmise suurusega ettevõtete ja kodanikuühiskonna esindajate osalusest; kutsub komisjoni üles rakendama kõikides valdkondades ja kõikide meetmete puhul selget partnerluspõhimõtet, mis hõlmaks ka oodatavate muutuste pidevat ühist prognoosimist ja hindamist – seega ka strateegiate, meetmete ja programmide hindamist; |
| --- | --- |

25.

on veendunud, et uue jätkusuutliku tööstuspoliitika edu sõltub kõikide sidusrühmade, sealhulgas tööturu osapoolte, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste ning väikese ja keskmise suurusega ettevõtete ja kodanikuühiskonna esindajate osalusest; kutsub komisjoni üles rakendama kõikides valdkondades ja kõikide meetmete puhul selget partnerluspõhimõtet, mis hõlmaks ka oodatavate muutuste pidevat ühist prognoosimist ja hindamist – seega ka strateegiate, meetmete ja programmide hindamist;

| 26. | leiab, et ELi üleilmastumise ajastu uue tööstuspoliitika eesmärke on võimalik saavutada ainult siis, kui ühenduse poliitika kohandatakse piisavas ulatuses tulevaste ülesannetega, mille lahendamisega Euroopa piirkonnad ja nende kohalik tööstus peavad praegu ja tulevikus tegelema, ning kui ELi asjaomane poliitika aitab suurendada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete kui Euroopa tööstuse peamise jõu tõhusust ja konkurentsivõimet; rõhutab sellega seoses, et majanduslike, demograafiliste, kliima- ja energiamuutuste mõju uurimist tuleb jätkata seoses nende piirkondliku tähendusega ning võtta sealjuures arvesse nende tõttu tekkivaid võimalikke piirkondlikke erinevusi, mis segaksid ELi tööstuse ühtlast arengut; rõhutab piirkondade juhtrolli tööstuse keskkonnasõbralikul ümberkujundamisel ja säästvate energiaallikate arendamisel; |
| --- | --- |

26.

leiab, et ELi üleilmastumise ajastu uue tööstuspoliitika eesmärke on võimalik saavutada ainult siis, kui ühenduse poliitika kohandatakse piisavas ulatuses tulevaste ülesannetega, mille lahendamisega Euroopa piirkonnad ja nende kohalik tööstus peavad praegu ja tulevikus tegelema, ning kui ELi asjaomane poliitika aitab suurendada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete kui Euroopa tööstuse peamise jõu tõhusust ja konkurentsivõimet; rõhutab sellega seoses, et majanduslike, demograafiliste, kliima- ja energiamuutuste mõju uurimist tuleb jätkata seoses nende piirkondliku tähendusega ning võtta sealjuures arvesse nende tõttu tekkivaid võimalikke piirkondlikke erinevusi, mis segaksid ELi tööstuse ühtlast arengut; rõhutab piirkondade juhtrolli tööstuse keskkonnasõbralikul ümberkujundamisel ja säästvate energiaallikate arendamisel;

| 27. | märgib, et ELi tööstuspoliitikale on väga tähtis ELi tööstuse kaitsmine kolmandatest riikidest lähtuva ebaausa konkurentsi eest; |
| --- | --- |

27.

märgib, et ELi tööstuspoliitikale on väga tähtis ELi tööstuse kaitsmine kolmandatest riikidest lähtuva ebaausa konkurentsi eest;

| 28. | palub komisjonil kiiresti välja töötada konkreetse ajakava, et jälgida selle strateegia elluviimist, ning esitada iga aasta eduaruanne; on ka seisukohal, et komisjon peaks nende suuniste ja algatuste tulemuslikkust igal aastal uuesti hindama, et tuvastada rakendamisel tekkinud probleemid, ning seadma täiendavaid eesmärke, et ELi tööstuspoliitika oleks alati esirinnas; |
| --- | --- |

28.

palub komisjonil kiiresti välja töötada konkreetse ajakava, et jälgida selle strateegia elluviimist, ning esitada iga aasta eduaruanne; on ka seisukohal, et komisjon peaks nende suuniste ja algatuste tulemuslikkust igal aastal uuesti hindama, et tuvastada rakendamisel tekkinud probleemid, ning seadma täiendavaid eesmärke, et ELi tööstuspoliitika oleks alati esirinnas;

| 29. | juhib tähelepanu sellele, et rahvusvahelistumine on ettevõtete konkurentsivõime üks põhitegureid, ning seetõttu palub komisjonil võimalikult laialdaselt levitada mitmesugustes ettevõtete tugivõrkudes omandatud teadmisi, et rahvusvahelistumise poole püüdvad ettevõtted võiksid neid kasutada; |
| --- | --- |

29.

juhib tähelepanu sellele, et rahvusvahelistumine on ettevõtete konkurentsivõime üks põhitegureid, ning seetõttu palub komisjonil võimalikult laialdaselt levitada mitmesugustes ettevõtete tugivõrkudes omandatud teadmisi, et rahvusvahelistumise poole püüdvad ettevõtted võiksid neid kasutada;

| 30. | rõhutab, et üleeuroopalised struktuurid ja infrastruktuurid, mille eesmärgiks on allikate ja ressursside ühendamine, võiksid panna aluse üleeuroopalisele tööstusmudelile, mis suudaks konkureerida ülemaailmsel turul; |
| --- | --- |

30.

rõhutab, et üleeuroopalised struktuurid ja infrastruktuurid, mille eesmärgiks on allikate ja ressursside ühendamine, võiksid panna aluse üleeuroopalisele tööstusmudelile, mis suudaks konkureerida ülemaailmsel turul;

Rahastamine

| 31. | nõuab tööstuspoliitika ja infrastruktuuride – eelkõige uuringute ning energia, telekommunikatsiooni ja transpordi (üleeuroopaline transpordivõrk) valdkonna infrastruktuuri ulatuslikku rahastamist, st nende nn avalike hüvede rahastamist, mis moodustavad ettevõtluskeskkonna; peab sellega seoses väga oluliseks ELi võlakirjade (eurovõlakirjad või projektivõlakirjad) emiteerimist, et ELil oleks võimalik rahastada innovatsiooni, infrastruktuure ja tööstuse uuendamist; |
| --- | --- |

31.

nõuab tööstuspoliitika ja infrastruktuuride – eelkõige uuringute ning energia, telekommunikatsiooni ja transpordi (üleeuroopaline transpordivõrk) valdkonna infrastruktuuri ulatuslikku rahastamist, st nende nn avalike hüvede rahastamist, mis moodustavad ettevõtluskeskkonna; peab sellega seoses väga oluliseks ELi võlakirjade (eurovõlakirjad või projektivõlakirjad) emiteerimist, et ELil oleks võimalik rahastada innovatsiooni, infrastruktuure ja tööstuse uuendamist;

Innovatsioon

| 32. | rõhutab, et innovatsioon on tööstuspoliitika ja majanduskasvu peamine liikumapanev jõud ning kõik innovatsiooni toetavad algatused






  — | peavad lähtuma innovatsiooni mõiste avarast määratlusest, mis hõlmaks muu hulgas tooteid ja tootmissüsteeme, teenuseid, koolitust, protsesse, organisatsiooni, kvaliteeti, juhtimist, levitamist ja kaitset, |
| --- | --- | --- |

32.

rõhutab, et innovatsioon on tööstuspoliitika ja majanduskasvu peamine liikumapanev jõud ning kõik innovatsiooni toetavad algatused

—

peavad lähtuma innovatsiooni mõiste avarast määratlusest, mis hõlmaks muu hulgas tooteid ja tootmissüsteeme, teenuseid, koolitust, protsesse, organisatsiooni, kvaliteeti, juhtimist, levitamist ja kaitset,

| — | peavad arvesse võtma kolmandates riikides rakendatavat poliitikat ning tegema kohandusi mõnes meie sisepoliitika valdkonnas, nt seoses teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni vajadusteks antava riigiabi juhtimisega, |
| --- | --- |

—

peavad arvesse võtma kolmandates riikides rakendatavat poliitikat ning tegema kohandusi mõnes meie sisepoliitika valdkonnas, nt seoses teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni vajadusteks antava riigiabi juhtimisega,

| — | peavad eelkõige hõlmama toodete ja teenuste kavandamise, tootmise ja koostamise kogu ahelat ning lisandväärtuse loomist, toetades neid kuni toote turuleviimisele eelneva etapini välja, |
| --- | --- |

—

peavad eelkõige hõlmama toodete ja teenuste kavandamise, tootmise ja koostamise kogu ahelat ning lisandväärtuse loomist, toetades neid kuni toote turuleviimisele eelneva etapini välja,

| — | peavad olema tehnoloogiate suhtes neutraalsed, |
| --- | --- |

—

peavad olema tehnoloogiate suhtes neutraalsed,

| — | peavad esimese eesmärgina taotlema äriühingutele teadus- ja arendustegevusse ning innovatsiooni investeerimiseks soodsa keskkonna loomist, rakendades selleks tõhusaid rahastamisviise ning tihendades tööstusvaldkondade sisemiste toimijate omavahelist koostööd, eri tööstusvaldkondade vahelist koostööd ning väärtusahelates, uurimisinstituutides ja ülikoolides tehtavat koostööd, |
| --- | --- |

—

peavad esimese eesmärgina taotlema äriühingutele teadus- ja arendustegevusse ning innovatsiooni investeerimiseks soodsa keskkonna loomist, rakendades selleks tõhusaid rahastamisviise ning tihendades tööstusvaldkondade sisemiste toimijate omavahelist koostööd, eri tööstusvaldkondade vahelist koostööd ning väärtusahelates, uurimisinstituutides ja ülikoolides tehtavat koostööd,

| — | peavad tähtsustama tootmise osa innovatsioonietapil; kui kogu tööstuslik tootmine teistesse maailma osadesse ümber paigutatakse, kaotab ka „teadmiste tootmine” Euroopas oma baasi ja viiakse samuti mujale, kuna siin genereeritavaid ideid ei saa enam kohe praktikas katsetada, |
| --- | --- |

—

peavad tähtsustama tootmise osa innovatsioonietapil; kui kogu tööstuslik tootmine teistesse maailma osadesse ümber paigutatakse, kaotab ka „teadmiste tootmine” Euroopas oma baasi ja viiakse samuti mujale, kuna siin genereeritavaid ideid ei saa enam kohe praktikas katsetada,

| — | peavad aitama edendada loovust ja töötajatel põhinevat innovatsiooni avaliku ja erasektori organisatsioonides; |
| --- | --- |

—

peavad aitama edendada loovust ja töötajatel põhinevat innovatsiooni avaliku ja erasektori organisatsioonides;

| 33. | rõhutab, et teadustegevuse ja innovatsiooni vahel tuleb selgemalt vahet teha, kuna need on küll omavahel tihedalt seotud, kuid nende eesmärgid, vahendid, sekkumisvahendid ja töömeetodid on üksteisest erinevad; ettevõtete teadustegevus, mis teenib nende endi majanduskasvu huve, peaks aitama luua uusi teadmisi ja peaks oma olemuselt olema avastuslik, sõltumatu ja riskialdis; innovatsiooni eesmärk seevastu on luua uusi tooteid, uusi teenuseid ja uusi protsesse, millel on otsene mõju turule, ühiskonnale ja ettevõtete toimimisele; |
| --- | --- |

33.

rõhutab, et teadustegevuse ja innovatsiooni vahel tuleb selgemalt vahet teha, kuna need on küll omavahel tihedalt seotud, kuid nende eesmärgid, vahendid, sekkumisvahendid ja töömeetodid on üksteisest erinevad; ettevõtete teadustegevus, mis teenib nende endi majanduskasvu huve, peaks aitama luua uusi teadmisi ja peaks oma olemuselt olema avastuslik, sõltumatu ja riskialdis; innovatsiooni eesmärk seevastu on luua uusi tooteid, uusi teenuseid ja uusi protsesse, millel on otsene mõju turule, ühiskonnale ja ettevõtete toimimisele;

| 34. | on arvamusel, et eelkõige võrdlusaluste ja standardite kehtestamine on mitmes tööstussektoris osutunud tugevaks innovatsiooni ja jätkusuutlikku konkurentsivõimet edendavaks teguriks; nõuab, et Euroopa standardimissüsteemi tugevdataks lihtsustamist, läbipaistvust, kulude vähendamist ja sidusrühmade kaasamist edendavate meetmetega; |
| --- | --- |

34.

on arvamusel, et eelkõige võrdlusaluste ja standardite kehtestamine on mitmes tööstussektoris osutunud tugevaks innovatsiooni ja jätkusuutlikku konkurentsivõimet edendavaks teguriks; nõuab, et Euroopa standardimissüsteemi tugevdataks lihtsustamist, läbipaistvust, kulude vähendamist ja sidusrühmade kaasamist edendavate meetmetega;

| 35. | rõhutab vajadust paremini kooskõlastada liikmesriikide tegevust ning tihendada ettevõtjate koostööd klastrite, võrgustike ja tippkeskuste vahendusel; |
| --- | --- |

35.

rõhutab vajadust paremini kooskõlastada liikmesriikide tegevust ning tihendada ettevõtjate koostööd klastrite, võrgustike ja tippkeskuste vahendusel;

| 36. | rõhutab, et ELis sõltub konkurentsivõime väga suurel määral innovatsioonivõimest, teadus- ja arendustegevuse materiaalsest baasist ning innovatsiooni ja tootmisprotsessi seostamisest; |
| --- | --- |

36.

rõhutab, et ELis sõltub konkurentsivõime väga suurel määral innovatsioonivõimest, teadus- ja arendustegevuse materiaalsest baasist ning innovatsiooni ja tootmisprotsessi seostamisest;

| 37. | nõuab, et järgmiseks, 2013. aastal algavaks programmiperioodiks (kaheksas raamprogramm) suurendataks tunduvalt kulutusi teadustegevusele (ELi eesmärk: 3 % SKPst teadus- ja arendustegevuse vajadusteks, riiklikke vahendeid 1 % SKPst) ja seda käsitataks prioriteetse küsimusena, et Euroopa tööstus jääks tehnoloogia vallas eesrindlikuks ja ülemaailmses ulatuses konkurentsivõimeliseks, mis võimaldaks tulemuslikult kasutada erainvesteeringuid; märgib, et lisaks nende uuringute tähtsustamisele, mis keskenduvad innovatsiooniprotsessidele, juhtimisele, organisatsioonile ning töötajate osalusele innovatsioonis, on vajalikud ka teadusuuringud üldiste põhitehnoloogiate alal; rõhutab lisaks, et haldusmenetlusi ja rahastamise taotlemise menetlusi tuleb lihtsustada; |
| --- | --- |

37.

nõuab, et järgmiseks, 2013. aastal algavaks programmiperioodiks (kaheksas raamprogramm) suurendataks tunduvalt kulutusi teadustegevusele (ELi eesmärk: 3 % SKPst teadus- ja arendustegevuse vajadusteks, riiklikke vahendeid 1 % SKPst) ja seda käsitataks prioriteetse küsimusena, et Euroopa tööstus jääks tehnoloogia vallas eesrindlikuks ja ülemaailmses ulatuses konkurentsivõimeliseks, mis võimaldaks tulemuslikult kasutada erainvesteeringuid; märgib, et lisaks nende uuringute tähtsustamisele, mis keskenduvad innovatsiooniprotsessidele, juhtimisele, organisatsioonile ning töötajate osalusele innovatsioonis, on vajalikud ka teadusuuringud üldiste põhitehnoloogiate alal; rõhutab lisaks, et haldusmenetlusi ja rahastamise taotlemise menetlusi tuleb lihtsustada;

| 38. | juhib tähelepanu asjaolule, et piirkondliku ebavõrdsuse kasv teadus- ja arendustegevuse potentsiaali osas on probleem, millele tuleb lahendust otsida mitte ainult ühtekuuluvuspoliitika raames, vaid ka teadusuuringute ja innovatsioonipoliitika abil; nõuab sellega seoses lisaks teadusuuringute rahastamisele vahendite ümberpaigutamist samade rakenduskavade raames, et toetada innovatsiooniprogramme ja suurendada teadustulemuste kasutamist ühiskonnale kasulikes turunduslahendustes; |
| --- | --- |

38.

juhib tähelepanu asjaolule, et piirkondliku ebavõrdsuse kasv teadus- ja arendustegevuse potentsiaali osas on probleem, millele tuleb lahendust otsida mitte ainult ühtekuuluvuspoliitika raames, vaid ka teadusuuringute ja innovatsioonipoliitika abil; nõuab sellega seoses lisaks teadusuuringute rahastamisele vahendite ümberpaigutamist samade rakenduskavade raames, et toetada innovatsiooniprogramme ja suurendada teadustulemuste kasutamist ühiskonnale kasulikes turunduslahendustes;

| 39. | märgib, et selleks, et ELi tööstus jääks tehnoloogia alal juhtivaks ning säilitaks ülemaailmse konkurentsivõime sellistes valdkondades nagu taastuvenergia ja transporditõhusus, on vaja tunduvalt suurendada nii riiklikke kui ka erainvesteeringuid teadus- ja arendustegevusse; märgib, et selleks, et soodustada suuremaid erainvesteeringuid teadus- ja arendustegevusse, on vaja toimivaid turge innovaatilistele toodetele ja stabiilset investeerimiskeskkonda; on seisukohal, et erainvesteeringute võimendamiseks ja koostöö ergutamiseks on vaja suurendada teadus- ja arendustegevuse rahastamist riiklikest vahenditest ning et riikliku rahastamise korra lihtsustamine, eriti ELi raamprogrammide puhul, on tööstuse osaluse suurendamise eeltingimus; |
| --- | --- |

39.

märgib, et selleks, et ELi tööstus jääks tehnoloogia alal juhtivaks ning säilitaks ülemaailmse konkurentsivõime sellistes valdkondades nagu taastuvenergia ja transporditõhusus, on vaja tunduvalt suurendada nii riiklikke kui ka erainvesteeringuid teadus- ja arendustegevusse; märgib, et selleks, et soodustada suuremaid erainvesteeringuid teadus- ja arendustegevusse, on vaja toimivaid turge innovaatilistele toodetele ja stabiilset investeerimiskeskkonda; on seisukohal, et erainvesteeringute võimendamiseks ja koostöö ergutamiseks on vaja suurendada teadus- ja arendustegevuse rahastamist riiklikest vahenditest ning et riikliku rahastamise korra lihtsustamine, eriti ELi raamprogrammide puhul, on tööstuse osaluse suurendamise eeltingimus;

| 40. | tunnistab siiski, et selleks, et Euroopas saavutataks niisugune investeeringute tase, mis võimaldaks innovatsioonil toimida majanduskasvu edasiviiva jõuna, peab erasektor omalt poolt suurendama teadus- ja arendustegevuse rahastamist; palub seepärast komisjonil uurida tõkkeid, mis takistavad Euroopa ettevõtjatel investeerimast võrdväärselt teiste riikide, nt USA ettevõtjatega, ning palub komisjonil võtta vajaduse korral asjakohaseid, nii seadusandlikke kui ka mitteseadusandlikke meetmeid; |
| --- | --- |

40.

tunnistab siiski, et selleks, et Euroopas saavutataks niisugune investeeringute tase, mis võimaldaks innovatsioonil toimida majanduskasvu edasiviiva jõuna, peab erasektor omalt poolt suurendama teadus- ja arendustegevuse rahastamist; palub seepärast komisjonil uurida tõkkeid, mis takistavad Euroopa ettevõtjatel investeerimast võrdväärselt teiste riikide, nt USA ettevõtjatega, ning palub komisjonil võtta vajaduse korral asjakohaseid, nii seadusandlikke kui ka mitteseadusandlikke meetmeid;

| 41. | on seisukohal, et ühised tehnoloogiaalgatused (nagu CleanSky) on ülimalt kasulikud, et koondada liikmesriikide, ELi ja erasektori vahendeid tugeva stimuleeriva mõjuga innovatsiooniprojektide teostamiseks; nõuab, et jätkataks olemasolevate projektide rahastamist, et need saaks lõpule viia, ning peab oluliseks, et uusi projekte arendataks perspektiivsetes sektorites (nt biotehnoloogia, nanotehnoloogia, kosmos, taastuvenergia, uued transpordiliigid, uued materjalid); |
| --- | --- |

41.

on seisukohal, et ühised tehnoloogiaalgatused (nagu CleanSky) on ülimalt kasulikud, et koondada liikmesriikide, ELi ja erasektori vahendeid tugeva stimuleeriva mõjuga innovatsiooniprojektide teostamiseks; nõuab, et jätkataks olemasolevate projektide rahastamist, et need saaks lõpule viia, ning peab oluliseks, et uusi projekte arendataks perspektiivsetes sektorites (nt biotehnoloogia, nanotehnoloogia, kosmos, taastuvenergia, uued transpordiliigid, uued materjalid);

| 42. | nõuab liikmesriikide olemasolevate teaduslike ja tehnoloogiliste oskuste järjepidevat kasutamist ja tugevdamist, eelkõige progressi võimaldavate tehnoloogiate (KET) vallas; |
| --- | --- |

42.

nõuab liikmesriikide olemasolevate teaduslike ja tehnoloogiliste oskuste järjepidevat kasutamist ja tugevdamist, eelkõige progressi võimaldavate tehnoloogiate (KET) vallas;

| 43. | tunnustab kõrgetasemelise ekspertide rühma kasutamist progressi võimaldavate tehnoloogiate ühise pikaajalise strateegia ja tegevuskava väljatöötamisel, et nende tehnoloogiate võimalusi saaks täies ulatuses ära kasutada; |
| --- | --- |

43.

tunnustab kõrgetasemelise ekspertide rühma kasutamist progressi võimaldavate tehnoloogiate ühise pikaajalise strateegia ja tegevuskava väljatöötamisel, et nende tehnoloogiate võimalusi saaks täies ulatuses ära kasutada;

| 44. | tõstab esile riskijagamisrahastu (RSFF) edukat kasutamist, kuna see on tähtis moodus teadus- ja arendustegevuse ja innovatsiooni rahastamiseks Euroopa Investeerimispanga kaudu; soovitab komisjonil tungivalt eraldada tunduvalt rohkem vahendeid, sealhulgas Euroopa Regionaalarengu Fondist lähtuvaid innovatsiooni käibefonde, ning soodustada erasektori otseinvesteeringuid ja innovaatilisi rahastamismehhanisme kõrge riskiga projektide ning ka selliste projektide rahastamiseks, milles saaksid osaleda sobilikud väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted; rõhutab samuti, et tähtis on bürokraatliku koormuse vähendamise teel parandada innovatsiooniprogrammide kättesaadavust väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele; |
| --- | --- |

44.

tõstab esile riskijagamisrahastu (RSFF) edukat kasutamist, kuna see on tähtis moodus teadus- ja arendustegevuse ja innovatsiooni rahastamiseks Euroopa Investeerimispanga kaudu; soovitab komisjonil tungivalt eraldada tunduvalt rohkem vahendeid, sealhulgas Euroopa Regionaalarengu Fondist lähtuvaid innovatsiooni käibefonde, ning soodustada erasektori otseinvesteeringuid ja innovaatilisi rahastamismehhanisme kõrge riskiga projektide ning ka selliste projektide rahastamiseks, milles saaksid osaleda sobilikud väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted; rõhutab samuti, et tähtis on bürokraatliku koormuse vähendamise teel parandada innovatsiooniprogrammide kättesaadavust väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele;

| 45. | on mures selle pärast, et ettevõtted kasutavad struktuurifonde innovatsiooniprojektide rahastamiseks vähesel määral; on seisukohal, et haldusasutused peaksid rakenduskavasid ettevõtetele rohkem tutvustama ja andma neile igakülgset abi projektide alustamisel; |
| --- | --- |

45.

on mures selle pärast, et ettevõtted kasutavad struktuurifonde innovatsiooniprojektide rahastamiseks vähesel määral; on seisukohal, et haldusasutused peaksid rakenduskavasid ettevõtetele rohkem tutvustama ja andma neile igakülgset abi projektide alustamisel;

| 46. | palub komisjonil analüüsida häid tavasid, mis on seotud olemasolevate ja kavandatavate rahastamismehhanismide, fiskaalmeetmete ning innovatsiooni toetavate finantsstiimulitega, ning nõuab, et iga aasta toimuks nimetatud vahendite tulemuslikkuse ajakohastamine ja läbivaatamine; |
| --- | --- |

46.

palub komisjonil analüüsida häid tavasid, mis on seotud olemasolevate ja kavandatavate rahastamismehhanismide, fiskaalmeetmete ning innovatsiooni toetavate finantsstiimulitega, ning nõuab, et iga aasta toimuks nimetatud vahendite tulemuslikkuse ajakohastamine ja läbivaatamine;

| 47. | nõuab, et uuritaks uute, alternatiivsete mehhanismide rakendamise võimalusi, mis aitaksid leevendada puudujääke ELi ettevõtete, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete rahastamisel; on seisukohal, et need mehhanismid peavad






  — | põhinema avaliku ja erasektori partnerlusel, kus riskid oleksid jagatud erainvestorite ja avaliku sektori investorite vahel, |
| --- | --- | --- |

47.

nõuab, et uuritaks uute, alternatiivsete mehhanismide rakendamise võimalusi, mis aitaksid leevendada puudujääke ELi ettevõtete, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete rahastamisel; on seisukohal, et need mehhanismid peavad

—

põhinema avaliku ja erasektori partnerlusel, kus riskid oleksid jagatud erainvestorite ja avaliku sektori investorite vahel,

| — | tagama, et avaliku sektori investeeringutel oleks võimalikult suur võimendav mõju, mis väljenduks märkimisväärsetes erainvesteeringutes, |
| --- | --- |

—

tagama, et avaliku sektori investeeringutel oleks võimalikult suur võimendav mõju, mis väljenduks märkimisväärsetes erainvesteeringutes,

| — | arvesse võtma innovaatiliste väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete erivajadusi, kuna nendel ei ole piisavalt kapitali ega varasid, et laenu võtta, |
| --- | --- |

—

arvesse võtma innovaatiliste väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete erivajadusi, kuna nendel ei ole piisavalt kapitali ega varasid, et laenu võtta,

| — | soodustama Euroopa teadusuuringute tulemuste rakendamist ettevõtluses ning tehnosiiret väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele, |
| --- | --- |

—

soodustama Euroopa teadusuuringute tulemuste rakendamist ettevõtluses ning tehnosiiret väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele,

| — | toetama Euroopa Investeerimispanga tegevust |
| --- | --- |

—

toetama Euroopa Investeerimispanga tegevust

ning peavad kasutama järgmisi vahendeid:

| — | Euroopa innovatsiooni rahastamise fond, mille ülesanne on võimaldada riskikapitali alusel investeeringuid ettevõtte loomise ja väljakujundamise etapil, |
| --- | --- |

—

Euroopa innovatsiooni rahastamise fond, mille ülesanne on võimaldada riskikapitali alusel investeeringuid ettevõtte loomise ja väljakujundamise etapil,

| — | Euroopa patendifond, mis lihtsustaks tehnosiiret uurimiskeskuste ja ettevõtete, eelkõige innovaatiliste väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete vahel, |
| --- | --- |

—

Euroopa patendifond, mis lihtsustaks tehnosiiret uurimiskeskuste ja ettevõtete, eelkõige innovaatiliste väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete vahel,

| — | laenud, mille tingimused on soodsamad kui turul pakutavatel laenudel; |
| --- | --- |

—

laenud, mille tingimused on soodsamad kui turul pakutavatel laenudel;

| 48. | tunnistab, et ELi probleemiks on juhtivate noorte innovaatorite vähesus intensiivse teadus- ja arendustegevuse sektorites, eelkõige biotehnoloogias ja interneti valdkonnas; rõhutab seepärast vajadust soodustada nende kujunemist, milleks tuleb asuda kõrvaldama konkreetseid takistusi, millega innovaatorid uutes sektorites kokku puutuvad, ning jälgida tähelepanelikult kiiresti arenevaid innovaatilisi turge ja kohandada kasutatavate poliitiliste vahendite kombinatsiooni nende vajadustega; |
| --- | --- |

48.

tunnistab, et ELi probleemiks on juhtivate noorte innovaatorite vähesus intensiivse teadus- ja arendustegevuse sektorites, eelkõige biotehnoloogias ja interneti valdkonnas; rõhutab seepärast vajadust soodustada nende kujunemist, milleks tuleb asuda kõrvaldama konkreetseid takistusi, millega innovaatorid uutes sektorites kokku puutuvad, ning jälgida tähelepanelikult kiiresti arenevaid innovaatilisi turge ja kohandada kasutatavate poliitiliste vahendite kombinatsiooni nende vajadustega;

| 49. | kutsub komisjoni üles looma soodsat keskkonda tegevust alustavatele ettevõtetele ja nn kõrvalettevõtteid (spin-off) rajavatele ettevõtetele – sisse seadma eriteenistusi, mis võimaldaksid noortel ettevõtjatel ületada traditsiooniliselt uue tootmistegevuse alustamist segavaid tõkkeid (infrastruktuurilised takistused, teabe kättesaadavusega seotud probleemid, teenustekulud, intellektuaalomandi haldamine); |
| --- | --- |

49.

kutsub komisjoni üles looma soodsat keskkonda tegevust alustavatele ettevõtetele ja nn kõrvalettevõtteid (spin-off) rajavatele ettevõtetele – sisse seadma eriteenistusi, mis võimaldaksid noortel ettevõtjatel ületada traditsiooniliselt uue tootmistegevuse alustamist segavaid tõkkeid (infrastruktuurilised takistused, teabe kättesaadavusega seotud probleemid, teenustekulud, intellektuaalomandi haldamine);

| 50. | nõuab, et EL reageeriks lõpuks Euroopa riskikapitalituru killustumisele ja töötaks välja ELi mehhanismi, millega tagataks üleeuroopaliste fondide loomine; |
| --- | --- |

50.

nõuab, et EL reageeriks lõpuks Euroopa riskikapitalituru killustumisele ja töötaks välja ELi mehhanismi, millega tagataks üleeuroopaliste fondide loomine;

| 51. | rõhutab asjaolu, et teadus- ja arendustegevusse ning innovatsiooni tehtavate investeeringute puhul võiks rakendada riigisiseseid maksusoodustusi ning võimaldada juurdepääsu erirahastamisele, näiteks riskikapitalile; |
| --- | --- |

51.

rõhutab asjaolu, et teadus- ja arendustegevusse ning innovatsiooni tehtavate investeeringute puhul võiks rakendada riigisiseseid maksusoodustusi ning võimaldada juurdepääsu erirahastamisele, näiteks riskikapitalile;

| 52. | nõuab, et jätkataks säästva arengu tehnoloogiate edendamist, mida alustati teadus-, keskkonna- ja majanduspoliitika strateegiate sidumisega keskkonnatehnoloogia tegevuskava (ETAP) raames, ning nõuab, et ETAPile järgneks ambitsioonikas jätkukava, milles seotaks ühte teaduse, hariduse, koolituse ja tööstuse jõupingutused, ning nõuab, et eraldataks piisavalt rahalisi vahendeid selle kava rakendamiseks; rõhutab vajadust suurendada energiatehnoloogia strateegilise kava rahastamist; |
| --- | --- |

52.

nõuab, et jätkataks säästva arengu tehnoloogiate edendamist, mida alustati teadus-, keskkonna- ja majanduspoliitika strateegiate sidumisega keskkonnatehnoloogia tegevuskava (ETAP) raames, ning nõuab, et ETAPile järgneks ambitsioonikas jätkukava, milles seotaks ühte teaduse, hariduse, koolituse ja tööstuse jõupingutused, ning nõuab, et eraldataks piisavalt rahalisi vahendeid selle kava rakendamiseks; rõhutab vajadust suurendada energiatehnoloogia strateegilise kava rahastamist;

| 53. | kutsub tööstust üles osalema ökoinnovatsioonis, et suurendada oma tööhõivepotentsiaali; märgib sellega seoses, et ettevõtjate teavitamine neile uute ärivõimaluste näitamise kaudu on ülimalt tähtis, et ressursisäästliku majanduse ja jätkusuutliku tööstuse arendamise strateegia kujuneks edukaks; |
| --- | --- |

53.

kutsub tööstust üles osalema ökoinnovatsioonis, et suurendada oma tööhõivepotentsiaali; märgib sellega seoses, et ettevõtjate teavitamine neile uute ärivõimaluste näitamise kaudu on ülimalt tähtis, et ressursisäästliku majanduse ja jätkusuutliku tööstuse arendamise strateegia kujuneks edukaks;

| 54. | soovitab kaaluda ka teisi rahastamise vorme, mis toetaksid uuenduslike tehnoloogiate arendamist, kaasates eri tasandite (ELi, liikmesriikide ja kohalik tasand) sidusrühmi, ning kaaluda ka muude vahendite, seahulgas avaliku ja erasektori partnerluse ja riskikapitali kasutamist; |
| --- | --- |

54.

soovitab kaaluda ka teisi rahastamise vorme, mis toetaksid uuenduslike tehnoloogiate arendamist, kaasates eri tasandite (ELi, liikmesriikide ja kohalik tasand) sidusrühmi, ning kaaluda ka muude vahendite, seahulgas avaliku ja erasektori partnerluse ja riskikapitali kasutamist;

| 55. | nõuab, et erilist tähelepanu pöörataks toorainete tõhusat ja säästvat kasutamist taotlevale innovatsioonile; |
| --- | --- |

55.

nõuab, et erilist tähelepanu pöörataks toorainete tõhusat ja säästvat kasutamist taotlevale innovatsioonile;

| 56. | tuletab meelde, et riigihangetel, milleks ELis kasutatakse aastas 17 % SKPst, on tähtis osa Euroopa ühtse turu ja innovatsiooni stimuleerimisel; juhib tähelepanu sellele, et konkurendid, näiteks Hiina ja USA, on seadnud auahned eesmärgid innovaatiliste ja keskkonnasõbralike toodete soetamiseks riigihangete kaudu; kutsub liikmesriike ja komisjoni üles vajaduse korral lihtsustama ja parandama riigi ja ELi riigihanke-eeskirju kooskõlas läbipaistvuse, õigluse ja mittediskrimineerimise põhimõtetega; palub komisjonil anda teavet selle kohta, millised võimalused on võtta innovatsiooni ja jätkusuutlikkuse kriteeriumid kasutusele ELi praeguste riigihanke-eeskirjade alusel korraldatavates hangetes, kooskõlas ELi 2020. aasta strateegiaga, ning palub komisjonil edendada nende võimaluste kasutamist; rõhutab ka, et tähtis on tagada vastastikune juurdepääs välismaistele riigihanketurgudele, et Euroopa ettevõtted saaksid õiglastel tingimustel osaleda rahvusvahelises konkurentsis; |
| --- | --- |

56.

tuletab meelde, et riigihangetel, milleks ELis kasutatakse aastas 17 % SKPst, on tähtis osa Euroopa ühtse turu ja innovatsiooni stimuleerimisel; juhib tähelepanu sellele, et konkurendid, näiteks Hiina ja USA, on seadnud auahned eesmärgid innovaatiliste ja keskkonnasõbralike toodete soetamiseks riigihangete kaudu; kutsub liikmesriike ja komisjoni üles vajaduse korral lihtsustama ja parandama riigi ja ELi riigihanke-eeskirju kooskõlas läbipaistvuse, õigluse ja mittediskrimineerimise põhimõtetega; palub komisjonil anda teavet selle kohta, millised võimalused on võtta innovatsiooni ja jätkusuutlikkuse kriteeriumid kasutusele ELi praeguste riigihanke-eeskirjade alusel korraldatavates hangetes, kooskõlas ELi 2020. aasta strateegiaga, ning palub komisjonil edendada nende võimaluste kasutamist; rõhutab ka, et tähtis on tagada vastastikune juurdepääs välismaistele riigihanketurgudele, et Euroopa ettevõtted saaksid õiglastel tingimustel osaleda rahvusvahelises konkurentsis;

| 57. | märgib, et kommertskasutusele eelnevad hanked võivad anda otsustava algimpulsi uutele innovatsiooni ja rohelise tehnoloogia turgudele ning parandada samal ajal avalike teenuste kvaliteeti ja tõhusust; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles parandama teabevahetust riigiasutustega, et selgitada olemasolevaid võimalusi kommertskasutusele eelnevate hangete korraldamiseks; |
| --- | --- |

57.

märgib, et kommertskasutusele eelnevad hanked võivad anda otsustava algimpulsi uutele innovatsiooni ja rohelise tehnoloogia turgudele ning parandada samal ajal avalike teenuste kvaliteeti ja tõhusust; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles parandama teabevahetust riigiasutustega, et selgitada olemasolevaid võimalusi kommertskasutusele eelnevate hangete korraldamiseks;

| 58. | on arvamusel, et riigihangete olulisust innovaatilise tööstusbaasi edendamisel ei tohi alahinnata; kutsub sellega seoses ELi liikmesriike üles kasutama täielikult ära kommertskasutusele eelnevate hangete potentsiaali innovatsiooni stiimulina ja vahendina väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete osaluse parandamiseks riigihangetes, sest nii võidakse Euroopa ettevõtete jaoks kindlaks määrata juhtivad turud ja stimuleerida tulemuslikult nende toimimist; |
| --- | --- |

58.

on arvamusel, et riigihangete olulisust innovaatilise tööstusbaasi edendamisel ei tohi alahinnata; kutsub sellega seoses ELi liikmesriike üles kasutama täielikult ära kommertskasutusele eelnevate hangete potentsiaali innovatsiooni stiimulina ja vahendina väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete osaluse parandamiseks riigihangetes, sest nii võidakse Euroopa ettevõtete jaoks kindlaks määrata juhtivad turud ja stimuleerida tulemuslikult nende toimimist;

| 59. | kutsub komisjoni üles suurendama jõupingutusi, et takistada teadmussiiret EList mujale maailma, eriti Hiinasse, kuna selline siire jääb sageli vastuteeneta; |
| --- | --- |

59.

kutsub komisjoni üles suurendama jõupingutusi, et takistada teadmussiiret EList mujale maailma, eriti Hiinasse, kuna selline siire jääb sageli vastuteeneta;

Ressursid

| 60. | on seisukohal, et majanduskasvu saab lahti siduda ressursside kasutamise suurendamisest ja seda tulebki teha; |
| --- | --- |

60.

on seisukohal, et majanduskasvu saab lahti siduda ressursside kasutamise suurendamisest ja seda tulebki teha;

| 61. | on veendunud, et toor- ja abiainete ning tarvete ressursitõhususe tunduv suurendamine tugevdab Euroopa tööstuse positsiooni ülemaailmses konkurentsis, ning palub komisjonil seetõttu loodusvarade säästva kasutamise temaatilist strateegiat käsitlevast teatisest (KOM(2005)0670) lähtudes teha ettepaneku ELi ambitsioonika ressursitõhususe poliitika kohta, esmajärjekorras tegevuskava vormis ja vajaduse korral ka energiatõhususe direktiivina; on seisukohal, et see peaks hõlmama järgmist:






  — | ressursside selge definitsiooni väljatöötamine, arvestades kõiki ressurssidega seotud aspekte, |
| --- | --- | --- |

61.

on veendunud, et toor- ja abiainete ning tarvete ressursitõhususe tunduv suurendamine tugevdab Euroopa tööstuse positsiooni ülemaailmses konkurentsis, ning palub komisjonil seetõttu loodusvarade säästva kasutamise temaatilist strateegiat käsitlevast teatisest (KOM(2005)0670) lähtudes teha ettepaneku ELi ambitsioonika ressursitõhususe poliitika kohta, esmajärjekorras tegevuskava vormis ja vajaduse korral ka energiatõhususe direktiivina; on seisukohal, et see peaks hõlmama järgmist:

—

ressursside selge definitsiooni väljatöötamine, arvestades kõiki ressurssidega seotud aspekte,

| — | selgete „hällist hällini” (cradle-to-cradle) indikaatorite väljatöötamine ressursitootlikkuse jälgimiseks ning vajaduse korral uutele lähenemisviisidele vastavate standardite, suuniste ja prototüüpide edasiarendamine, |
| --- | --- |

—

selgete „hällist hällini” (cradle-to-cradle) indikaatorite väljatöötamine ressursitootlikkuse jälgimiseks ning vajaduse korral uutele lähenemisviisidele vastavate standardite, suuniste ja prototüüpide edasiarendamine,

| — | niisuguste eesmärkide ja vahendite kindlaksmääramine, mis aitaksid suurendada ELi ressursitootlikkust, ressursside kestvust ja korduvkasutamist, ringlussevõttu ja ümbertöötlemist ning suletud ahela tööstusliku tootmise süsteemi väljatöötamist, |
| --- | --- |

—

niisuguste eesmärkide ja vahendite kindlaksmääramine, mis aitaksid suurendada ELi ressursitootlikkust, ressursside kestvust ja korduvkasutamist, ringlussevõttu ja ümbertöötlemist ning suletud ahela tööstusliku tootmise süsteemi väljatöötamist,

| — | teadus- ja arendustegevuse toetamine toodete ja nendes sisalduvate materjalide ringlussevõetavuse parandamiseks ning teadus- ja arendustegevuse toetamine suletud tööstuslike tootmisprotsesside arendamiseks, kus läheks kaotsi vaid minimaalselt materjali ja energiat, |
| --- | --- |

—

teadus- ja arendustegevuse toetamine toodete ja nendes sisalduvate materjalide ringlussevõetavuse parandamiseks ning teadus- ja arendustegevuse toetamine suletud tööstuslike tootmisprotsesside arendamiseks, kus läheks kaotsi vaid minimaalselt materjali ja energiat,

| — | uute lähenemisviiside, näiteks resource contracting'u prototüüpide arendamine, |
| --- | --- |

—

uute lähenemisviiside, näiteks resource contracting'u prototüüpide arendamine,

| — | heade tavadena käsitatavate praktiliste lahenduste levitamine ning ressursitõhususvõrgustike, eeskätt tarneahelate ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete edendamine ning materjalitõhususega tegelevate asutuste toetamine, |
| --- | --- |

—

heade tavadena käsitatavate praktiliste lahenduste levitamine ning ressursitõhususvõrgustike, eeskätt tarneahelate ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete edendamine ning materjalitõhususega tegelevate asutuste toetamine,

| — | ettevõtte jätkusuutlikkusaruande standardi väljatöötamine, milles arvestataks väikeste ja keskmise suurusega ettevõtteid ja mille abil saaks jälgida nn ökoloogilist seljakotti ning sellest lähtudes vähendada kulusid ja tõsta ettevõtte konkurentsivõimet; selle standardiga koondataks ühte ja ühtlustataks vabatahtlikud keskkonnajuhtimissüsteemid, nagu näiteks ISO 14001 või EMAS, ning soodustataks nende kasutamist, |
| --- | --- |

—

ettevõtte jätkusuutlikkusaruande standardi väljatöötamine, milles arvestataks väikeste ja keskmise suurusega ettevõtteid ja mille abil saaks jälgida nn ökoloogilist seljakotti ning sellest lähtudes vähendada kulusid ja tõsta ettevõtte konkurentsivõimet; selle standardiga koondataks ühte ja ühtlustataks vabatahtlikud keskkonnajuhtimissüsteemid, nagu näiteks ISO 14001 või EMAS, ning soodustataks nende kasutamist,

| — | liikmesriikide toorainealgatuste kaasamine ja nendega arvestamine; |
| --- | --- |

—

liikmesriikide toorainealgatuste kaasamine ja nendega arvestamine;

| 62. | rõhutab, et toorme, eriti strateegiliste ressursside ja haruldaste muldmetallide kättesaadavus on Euroopa tööstuse arenguvõimaluste seisukohalt otsustava tähtsusega; kutsub komisjoni seepärast üles esitama veel 2011. aasta esimesel poolel ambitsioonika ja ulatusliku toorainestrateegia, mis ei tohiks piirduda üksnes komisjoni määratletud nn kriitilise tähtsusega toormega ja peaks hõlmama muu hulgas järgmist:






  — | tooraine ja haruldaste maavarade eeldatava nõudluse ja kriitilisuse ning varustusriskide regulaarsed mõju hindamised (sh potentsiaalne nappus, hinnatõus jne), samuti hinnangud tagajärgede kohta ELi majandusele üldiselt ja eeskätt ettevõtlusele, kusjuures asjaomaste toorainete ja haruldaste muldmetallide nimekirja ajakohastatakse regulaarselt, |
| --- | --- | --- |

62.

rõhutab, et toorme, eriti strateegiliste ressursside ja haruldaste muldmetallide kättesaadavus on Euroopa tööstuse arenguvõimaluste seisukohalt otsustava tähtsusega; kutsub komisjoni seepärast üles esitama veel 2011. aasta esimesel poolel ambitsioonika ja ulatusliku toorainestrateegia, mis ei tohiks piirduda üksnes komisjoni määratletud nn kriitilise tähtsusega toormega ja peaks hõlmama muu hulgas järgmist:

—

tooraine ja haruldaste maavarade eeldatava nõudluse ja kriitilisuse ning varustusriskide regulaarsed mõju hindamised (sh potentsiaalne nappus, hinnatõus jne), samuti hinnangud tagajärgede kohta ELi majandusele üldiselt ja eeskätt ettevõtlusele, kusjuures asjaomaste toorainete ja haruldaste muldmetallide nimekirja ajakohastatakse regulaarselt,

| — | kolmandate riikide toodangut puudutavate prognooside ja ülemaailmse toormeturu toimimise tingimuste jälgimine, |
| --- | --- |

—

kolmandate riikide toodangut puudutavate prognooside ja ülemaailmse toormeturu toimimise tingimuste jälgimine,

| — | toorme taaskasutuse ja korduvkasutuse intensiivistamine järgmisi mooduseid kasutades: ambitsioonikate, kuid realistlike ringlussevõtu eeskirjade, kavade, standardite ja stiimulite kehtestamine ja rakendamine, jäätmete raamdirektiivi ning jäätmete ringlussevõtu ja toormeallikateks sobivate jäätmete ekspordi eeskirjade range järgimine ning teadusuuringute asjakohane toetamine, kusjuures komisjonil tuleks paluda kaaluda tootja vastutuse põhimõtte edasist kasutamist selle eesmärgi saavutamiseks, |
| --- | --- |

—

toorme taaskasutuse ja korduvkasutuse intensiivistamine järgmisi mooduseid kasutades: ambitsioonikate, kuid realistlike ringlussevõtu eeskirjade, kavade, standardite ja stiimulite kehtestamine ja rakendamine, jäätmete raamdirektiivi ning jäätmete ringlussevõtu ja toormeallikateks sobivate jäätmete ekspordi eeskirjade range järgimine ning teadusuuringute asjakohane toetamine, kusjuures komisjonil tuleks paluda kaaluda tootja vastutuse põhimõtte edasist kasutamist selle eesmärgi saavutamiseks,

| — | teadusuuringute tõhustamine haruldastele toorainetele asendusainete leidmiseks, haruldaseks tooraineks liigitatud ressursside kaalumine ja strateegia loomine viimaste tarnimiseks, |
| --- | --- |

—

teadusuuringute tõhustamine haruldastele toorainetele asendusainete leidmiseks, haruldaseks tooraineks liigitatud ressursside kaalumine ja strateegia loomine viimaste tarnimiseks,

| — | ELis leiduvate toorainete optimaalne kasutamine ja parem ligipääs neile, milleks on muu hulgas kiiresti vaja üleeuroopalist geoinfosüsteemi ja ühist andmebaasi, et saada ülevaade ELi loodusvaradest, mineraalidest ja taaskasutatavatest loodusvaradest, |
| --- | --- |

—

ELis leiduvate toorainete optimaalne kasutamine ja parem ligipääs neile, milleks on muu hulgas kiiresti vaja üleeuroopalist geoinfosüsteemi ja ühist andmebaasi, et saada ülevaade ELi loodusvaradest, mineraalidest ja taaskasutatavatest loodusvaradest,

| — | õiglase juurdepääsu tagamine toorainetele ja haruldastele muldmetallidele õiglaste kaubanduslepingute ja strateegilise partnerluse kaudu ning sõlmides majanduspartnerluslepinguid kolmandate riikidega, et tagada piisav varustamine, kuid üksnes tingimusel, et see on täiel määral kooskõlas majanduspartnerluslepingutes seatud arengueesmärkidega, |
| --- | --- |

—

õiglase juurdepääsu tagamine toorainetele ja haruldastele muldmetallidele õiglaste kaubanduslepingute ja strateegilise partnerluse kaudu ning sõlmides majanduspartnerluslepinguid kolmandate riikidega, et tagada piisav varustamine, kuid üksnes tingimusel, et see on täiel määral kooskõlas majanduspartnerluslepingutes seatud arengueesmärkidega,

| — | kontaktide intensiivistamine niisuguste partneritega nagu Jaapan ja USA juurdepääsu küsimustes toorainetele kahepoolse dialoogi kaudu, kuid ka peamiste tooraineid tootvate riikidega, nagu näiteks Hiina ja Venemaa, |
| --- | --- |

—

kontaktide intensiivistamine niisuguste partneritega nagu Jaapan ja USA juurdepääsu küsimustes toorainetele kahepoolse dialoogi kaudu, kuid ka peamiste tooraineid tootvate riikidega, nagu näiteks Hiina ja Venemaa,

| — | õigustatud juhtudel püüda lahendada vaidlused Euroopa tööstuse jaoks strateegilise tähtsusega tooraine üle Maailma Kaubandusorganisatsiooni vahendusel, |
| --- | --- |

—

õigustatud juhtudel püüda lahendada vaidlused Euroopa tööstuse jaoks strateegilise tähtsusega tooraine üle Maailma Kaubandusorganisatsiooni vahendusel,

| — | regulaarne ja ennetav dialoog Aafrika riikidega tooraine ja haruldaste muldmetallide üle, |
| --- | --- |

—

regulaarne ja ennetav dialoog Aafrika riikidega tooraine ja haruldaste muldmetallide üle,

| — | konsultatsioonide algatamine kolmandate riikidega, kelle poliitika põhjustab rahvusvaheliste tooraineturgude moonutusi, et võidelda diskrimineeriva poliitika vastu, mis kahjustab turumajandust, |
| --- | --- |

—

konsultatsioonide algatamine kolmandate riikidega, kelle poliitika põhjustab rahvusvaheliste tooraineturgude moonutusi, et võidelda diskrimineeriva poliitika vastu, mis kahjustab turumajandust,

| — | parem juurdepääs taastuvatele toorainetele nende tööstusliku kasutamise eesmärgil ja diskrimineerivate sätete kõrvaldamine Euroopa õigusaktidest, mis takistavad nende toorainete laiemat kasutamist, |
| --- | --- |

—

parem juurdepääs taastuvatele toorainetele nende tööstusliku kasutamise eesmärgil ja diskrimineerivate sätete kõrvaldamine Euroopa õigusaktidest, mis takistavad nende toorainete laiemat kasutamist,

| — | meetmete võtmine oligopolide ja monopolide ning rahvusvaheliste korporatsioonide üha suureneva domineerimise vastu maavarade ja energia tooraine tootmisel ning pooltoodete tootmisel ja turustamisel, |
| --- | --- |

—

meetmete võtmine oligopolide ja monopolide ning rahvusvaheliste korporatsioonide üha suureneva domineerimise vastu maavarade ja energia tooraine tootmisel ning pooltoodete tootmisel ja turustamisel,

| — | tähelepanu pööramine biomassi kasutamisele mitte ainult taastuva energiaallikana, vaid ka tööstuse toorainena, säästvuse kriteeriumite edendamine ja turgu moonutavate meetmete vältimine, |
| --- | --- |

—

tähelepanu pööramine biomassi kasutamisele mitte ainult taastuva energiaallikana, vaid ka tööstuse toorainena, säästvuse kriteeriumite edendamine ja turgu moonutavate meetmete vältimine,

| — | eriolukorra plaan juhuks, kui hädavajalike toorainete tarned peaksid mitmesugustel põhjustel katkema, |
| --- | --- |

—

eriolukorra plaan juhuks, kui hädavajalike toorainete tarned peaksid mitmesugustel põhjustel katkema,

| — | nende väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete toetamine, kes kasutavad kohalikke tooraineid, kaasa arvatud põllumajanduslikke ja metsanduslikke tooraineid; |
| --- | --- |

—

nende väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete toetamine, kes kasutavad kohalikke tooraineid, kaasa arvatud põllumajanduslikke ja metsanduslikke tooraineid;

| 63. | on seisukohal, et tööstuspoliitika peab eeskätt tasakaalustama energia valdkonda, toetades nõudlusel põhinevat poliitikat, suurendama tarbijate mõjukust ja siduma majanduskasvu lahti energiatarbimisest; on seisukohal, et eelkõige transpordi- ja ehitustööstuse ettevõtted peavad järgima aktiivset energiasäästmise poliitikat ja kasutama mitmekesisemad energiaallikaid, mis oleksid säästvad, mittereostavad ja ohutud, ning et tööstuspoliitika peaks aitama luua turutingimusi, mis stimuleeriksid suuremat energia säästmist ja investeeringuid energiatõhususse, kasutama laiemat valikut taastuvaid energiaallikaid, samuti peamisi tehnoloogiaid energiasalvestusel põhineva transpordi arendamiseks (eriti ühistransport); |
| --- | --- |

63.

on seisukohal, et tööstuspoliitika peab eeskätt tasakaalustama energia valdkonda, toetades nõudlusel põhinevat poliitikat, suurendama tarbijate mõjukust ja siduma majanduskasvu lahti energiatarbimisest; on seisukohal, et eelkõige transpordi- ja ehitustööstuse ettevõtted peavad järgima aktiivset energiasäästmise poliitikat ja kasutama mitmekesisemad energiaallikaid, mis oleksid säästvad, mittereostavad ja ohutud, ning et tööstuspoliitika peaks aitama luua turutingimusi, mis stimuleeriksid suuremat energia säästmist ja investeeringuid energiatõhususse, kasutama laiemat valikut taastuvaid energiaallikaid, samuti peamisi tehnoloogiaid energiasalvestusel põhineva transpordi arendamiseks (eriti ühistransport);

| 64. | on veendunud, et investeeringute kindluse tagamiseks vajab tööstus ambitsioonikat, ent realistlikku pikaajalist energiapoliitikat, mis kindlustaks ELis konkurentsivõimelised energiahinnad ja varustuskindluse, vähendaks sõltuvust fossiilkütustest, soodustaks tootmise ja tarbimise tõhusust ja säästlikkust, võimaldaks toota nii, et vabaneks võimalikult vähe kliimale kahjulikke gaase, ning hoiaks ära kütteostuvõimetuse ja süsinikdioksiidi lekked; juhib tähelepanu sellele, et õiguskindlus, stabiilsed raamtingimused, piisavad investeeringud ja energia siseturu ühtlustamise jätkamine on otsustava tähtsusega tegurid üleminekul vähese süsinikdioksiidiheitega tootmisele ja varustamisele ning tööstuse kulude vähendamisel; rõhutab, et üleeuroopalise energiavõrgu infrastruktuuri, mis hõlmab ka soojusvõrke ning milles kasutatakse ka digitaal- ja transpordivõrgu infrastruktuuri, tuleb seetõttu õigeaegselt ja kulutõhusalt uuendada ja laiendada ning vaja on edendada nn arukate energiavõrkude ja mõõtesüsteemide kasutamist, eeskätt Euroopa Investeerimispanga rahastamise toel; |
| --- | --- |

64.

on veendunud, et investeeringute kindluse tagamiseks vajab tööstus ambitsioonikat, ent realistlikku pikaajalist energiapoliitikat, mis kindlustaks ELis konkurentsivõimelised energiahinnad ja varustuskindluse, vähendaks sõltuvust fossiilkütustest, soodustaks tootmise ja tarbimise tõhusust ja säästlikkust, võimaldaks toota nii, et vabaneks võimalikult vähe kliimale kahjulikke gaase, ning hoiaks ära kütteostuvõimetuse ja süsinikdioksiidi lekked; juhib tähelepanu sellele, et õiguskindlus, stabiilsed raamtingimused, piisavad investeeringud ja energia siseturu ühtlustamise jätkamine on otsustava tähtsusega tegurid üleminekul vähese süsinikdioksiidiheitega tootmisele ja varustamisele ning tööstuse kulude vähendamisel; rõhutab, et üleeuroopalise energiavõrgu infrastruktuuri, mis hõlmab ka soojusvõrke ning milles kasutatakse ka digitaal- ja transpordivõrgu infrastruktuuri, tuleb seetõttu õigeaegselt ja kulutõhusalt uuendada ja laiendada ning vaja on edendada nn arukate energiavõrkude ja mõõtesüsteemide kasutamist, eeskätt Euroopa Investeerimispanga rahastamise toel;

| 65. | rõhutab elektriautode edasisel arendamisel ja tootmisel juhtrolli võtmise tähtsust Euroopa autotööstusele; kutsub seoses sellega komisjoni üles tagama hiljemalt 2011. aasta keskpaigaks elektrisõidukite tootmise raamtingimused, eriti mis puudutab infrastruktuuride ja laadimistehnoloogiate standardimist, mis kindlustaks infrastruktuuride koostalitlusvõime ja ohutuse; palub komisjonil koostada ka elektrisõidukite kinnitamise ühtlustatud nõudeid, pöörates erilist tähelepanu nii tööliste kui ka lõppkasutajate tervisele ja ohutusele; |
| --- | --- |

65.

rõhutab elektriautode edasisel arendamisel ja tootmisel juhtrolli võtmise tähtsust Euroopa autotööstusele; kutsub seoses sellega komisjoni üles tagama hiljemalt 2011. aasta keskpaigaks elektrisõidukite tootmise raamtingimused, eriti mis puudutab infrastruktuuride ja laadimistehnoloogiate standardimist, mis kindlustaks infrastruktuuride koostalitlusvõime ja ohutuse; palub komisjonil koostada ka elektrisõidukite kinnitamise ühtlustatud nõudeid, pöörates erilist tähelepanu nii tööliste kui ka lõppkasutajate tervisele ja ohutusele;

| 66. | tuletab meelde tohutut uute töökohtade loomise potentsiaali ja kulude vähenemisega seotud kasu, mida oodatakse energiatõhususe parandamisest; on seisukohal, et energiatõhususe paranemist tagavate meetmete, sh sihtmärkide, standardite ja võrdleva hindamise mehhanismide vastuvõtmine peab seetõttu toetama algatusi kõigis tööstuse sektorites; |
| --- | --- |

66.

tuletab meelde tohutut uute töökohtade loomise potentsiaali ja kulude vähenemisega seotud kasu, mida oodatakse energiatõhususe parandamisest; on seisukohal, et energiatõhususe paranemist tagavate meetmete, sh sihtmärkide, standardite ja võrdleva hindamise mehhanismide vastuvõtmine peab seetõttu toetama algatusi kõigis tööstuse sektorites;

| 67. | nõuab innovatsiooni tervishoiu ja sotsiaalsektoris, et tööstus ei peaks eelseisvatel kümnenditel tegelema tööjõupuuduse ja kõrgemate tööjõukulude probleemidega; |
| --- | --- |

67.

nõuab innovatsiooni tervishoiu ja sotsiaalsektoris, et tööstus ei peaks eelseisvatel kümnenditel tegelema tööjõupuuduse ja kõrgemate tööjõukulude probleemidega;

| 68. | juhib tähelepanu nn arukate tehnoloogiate energiasäästupotentsiaalile; |
| --- | --- |

68.

juhib tähelepanu nn arukate tehnoloogiate energiasäästupotentsiaalile;

| 69. | on veendunud transpordisüsteemide ja infrastruktuuri säästlikkuse parandamise poliitika vajaduses selliste meetmete kaudu, nagu efektiivsem tehnoloogia, koostalitlusvõime, uuenduslikud liikuvusalased lahendused, aga ka kohalik hankepoliitika, eesmärgiga tagada turustusahelate toimimine säästvamate logistikasüsteemide ja vähenenud tegevuskulude tingimustes; |
| --- | --- |

69.

on veendunud transpordisüsteemide ja infrastruktuuri säästlikkuse parandamise poliitika vajaduses selliste meetmete kaudu, nagu efektiivsem tehnoloogia, koostalitlusvõime, uuenduslikud liikuvusalased lahendused, aga ka kohalik hankepoliitika, eesmärgiga tagada turustusahelate toimimine säästvamate logistikasüsteemide ja vähenenud tegevuskulude tingimustes;

| 70. | on veendunud, et tänapäevane info- ja sidetehnoloogia annab suure potentsiaali säästlikkust ja ökotõhusust toetavale innovatsioonile, nt tehnoloogiate integratsioonile, mille puhul lisatakse füüsilistele kihtidele täiendavad intelligentsed kihid süsteemide (näiteks veevarustus, transpordisüsteemid) tõhusamaks haldamiseks; rõhutab asjaolu, et sellised lahendused nõuavad avatud info- ja sidetehnoloogiastandardeid; ning palub seetõttu tungivalt, et komisjon nõuaks avatud standardeid ja sidusrühmad juhiksid sobivate avatud standardite arendamist ressursitõhususe toetuseks; |
| --- | --- |

70.

on veendunud, et tänapäevane info- ja sidetehnoloogia annab suure potentsiaali säästlikkust ja ökotõhusust toetavale innovatsioonile, nt tehnoloogiate integratsioonile, mille puhul lisatakse füüsilistele kihtidele täiendavad intelligentsed kihid süsteemide (näiteks veevarustus, transpordisüsteemid) tõhusamaks haldamiseks; rõhutab asjaolu, et sellised lahendused nõuavad avatud info- ja sidetehnoloogiastandardeid; ning palub seetõttu tungivalt, et komisjon nõuaks avatud standardeid ja sidusrühmad juhiksid sobivate avatud standardite arendamist ressursitõhususe toetuseks;

| 71. | juhib tähelepanu sellele, et on vaja piisavalt tehnilist ja kvalifitseeritud personali; on seetõttu seisukohal, et hariduse ja koolituse vallas on tarvis suuremaid investeeringuid; nõuab, et igal tasandil tehtaks maksimaalselt jõupingutusi oskuste parandamiseks, eesmärgiga edendada tööjõu kvalifikatsiooni ja tekitada koolilõpetajates suuremat huvi tööstuse vastu, kasutades muu hulgas järgmisi meetmeid:






  — | institutsiooniline dialoog pädevate ametiasutuste, ettevõtete esindajate ja tööturu osapoolte vahel, et uuendada õppekavasid, eesmärgiga lisada sinna ettevõtluskultuur ja suurendada teadlikkust ettevõtlusest, ning välja töötada lahendused edukaks üleminekuks koolist kutsealasele tööle, edendades eeskätt individuaalse liikuvuse programme, nagu „Erasmus noortele ettevõtjatele” ja „Erasmus praktikantidele”, |
| --- | --- | --- |

71.

juhib tähelepanu sellele, et on vaja piisavalt tehnilist ja kvalifitseeritud personali; on seetõttu seisukohal, et hariduse ja koolituse vallas on tarvis suuremaid investeeringuid; nõuab, et igal tasandil tehtaks maksimaalselt jõupingutusi oskuste parandamiseks, eesmärgiga edendada tööjõu kvalifikatsiooni ja tekitada koolilõpetajates suuremat huvi tööstuse vastu, kasutades muu hulgas järgmisi meetmeid:

—

institutsiooniline dialoog pädevate ametiasutuste, ettevõtete esindajate ja tööturu osapoolte vahel, et uuendada õppekavasid, eesmärgiga lisada sinna ettevõtluskultuur ja suurendada teadlikkust ettevõtlusest, ning välja töötada lahendused edukaks üleminekuks koolist kutsealasele tööle, edendades eeskätt individuaalse liikuvuse programme, nagu „Erasmus noortele ettevõtjatele” ja „Erasmus praktikantidele”,

| — | üle-euroopaline tööpõhise õppe tugevdamine eesmärgiga siduda kutseõppesüsteemid tihedamalt tööturuga ning kutseõppe atraktiivsuse suurendamine kogu Euroopas koos kõrghariduse võimaldamisega kutsekooli lõpetanutele, |
| --- | --- |

—

üle-euroopaline tööpõhise õppe tugevdamine eesmärgiga siduda kutseõppesüsteemid tihedamalt tööturuga ning kutseõppe atraktiivsuse suurendamine kogu Euroopas koos kõrghariduse võimaldamisega kutsekooli lõpetanutele,

| — | elukestva õppe õiguse tagamine kõigile kodanikele, kellele tuleb nende töövõimelise ea jooksul anda võimalus ümberõppeks, mis on oluline võrdõiguslikkuse ja solidaarsuse seisukohalt, kuid ka seoses konkurentsivõimega majandusraskuste ajal, |
| --- | --- |

—

elukestva õppe õiguse tagamine kõigile kodanikele, kellele tuleb nende töövõimelise ea jooksul anda võimalus ümberõppeks, mis on oluline võrdõiguslikkuse ja solidaarsuse seisukohalt, kuid ka seoses konkurentsivõimega majandusraskuste ajal,

| — | noorte üliõpilaste innovaatiline koolitus tulevaste töötajatena, kes oleksid valmis tegelema prognoositavate tehnoloogiliste muutustega, ja tihedamad sidemed ülikoolide, uurimisinstituutide ja tööstuse vahel, |
| --- | --- |

—

noorte üliõpilaste innovaatiline koolitus tulevaste töötajatena, kes oleksid valmis tegelema prognoositavate tehnoloogiliste muutustega, ja tihedamad sidemed ülikoolide, uurimisinstituutide ja tööstuse vahel,

| — | laiem ja parem juurdepääs haridusele ja koolitusele kõigil tasanditel, eriti STEM-ainevaldkondades (science, technology, engineering, mathematics), kooskõlastatud algatuste ja heade tavade vahetuse kaudu hariduses ja koolituses, samuti uuenduslike meetmetega, millega taotletakse töö- ja pereelu kokkusobitamist ning soolise ja sotsiaalse õigluse edendamist; |
| --- | --- |

—

laiem ja parem juurdepääs haridusele ja koolitusele kõigil tasanditel, eriti STEM-ainevaldkondades (science, technology, engineering, mathematics), kooskõlastatud algatuste ja heade tavade vahetuse kaudu hariduses ja koolituses, samuti uuenduslike meetmetega, millega taotletakse töö- ja pereelu kokkusobitamist ning soolise ja sotsiaalse õigluse edendamist;

| — | kooskõlastatud algatused õpetuse tõhustamiseks ja teadlikkuse tõstmiseks, mis puudutab Euroopa tööstussektorite majanduslikku rolli ning vajadust nende uuenduslikuks ümberkujundamiseks vähese süsinikdioksiidiheitega ja ressursitõhusa majanduse kontekstis, |
| --- | --- |

—

kooskõlastatud algatused õpetuse tõhustamiseks ja teadlikkuse tõstmiseks, mis puudutab Euroopa tööstussektorite majanduslikku rolli ning vajadust nende uuenduslikuks ümberkujundamiseks vähese süsinikdioksiidiheitega ja ressursitõhusa majanduse kontekstis,

| — | muu kooskõlastatud ja eesmärgistatud edasiõpe, millest oleks kasu nii tööandjatele kui töötajatele, kusjuures selleks tuleks laialdasemalt kasutada Euroopa Sotsiaalfondi vahendeid, |
| --- | --- |

—

muu kooskõlastatud ja eesmärgistatud edasiõpe, millest oleks kasu nii tööandjatele kui töötajatele, kusjuures selleks tuleks laialdasemalt kasutada Euroopa Sotsiaalfondi vahendeid,

| — | Euroopa tasandil töökohtade ja oskuste võrdlusuuringute alustamine, et näidata kutseharude, ettevõtjate ja kõige arenenumate tööstuspiirkondade taset, |
| --- | --- |

—

Euroopa tasandil töökohtade ja oskuste võrdlusuuringute alustamine, et näidata kutseharude, ettevõtjate ja kõige arenenumate tööstuspiirkondade taset,

| — | tööstuslike kutsealade vaatluskeskuste loomine piirkondlikul, riiklikul ja ELi tasandil, eesmärgiga teha kindlaks tulevased kutsealad ja nõudlus nende järele, |
| --- | --- |

—

tööstuslike kutsealade vaatluskeskuste loomine piirkondlikul, riiklikul ja ELi tasandil, eesmärgiga teha kindlaks tulevased kutsealad ja nõudlus nende järele,

| — | kõrgkoolide avamine, ajakohastamine ja parem rahastamine spetsialistidele (insenerid, IT-spetsialistid, tehnikud) elukestva edasiõppe ja ümberõppe võimaldamiseks ning intensiivsem koostöö teadusülikoolide ning rohkem kutseharidusele suunatud rakendusülikoolide ja õppeasutuste vahel, |
| --- | --- |

—

kõrgkoolide avamine, ajakohastamine ja parem rahastamine spetsialistidele (insenerid, IT-spetsialistid, tehnikud) elukestva edasiõppe ja ümberõppe võimaldamiseks ning intensiivsem koostöö teadusülikoolide ning rohkem kutseharidusele suunatud rakendusülikoolide ja õppeasutuste vahel,

| — | tööpõhise kutse- ja ametialase (ümber)koolituse ja elukestva õppe programmide loomine koostöös kutseõppeasutuste ja sotsiaalpartneritega nii töötajate kui ka tööandjate jaoks, |
| --- | --- |

—

tööpõhise kutse- ja ametialase (ümber)koolituse ja elukestva õppe programmide loomine koostöös kutseõppeasutuste ja sotsiaalpartneritega nii töötajate kui ka tööandjate jaoks,

| — | kutse- ja täiendõppe suurem liikuvus ja paindlikkus nii töötajate kui ka tööandjate jaoks, võttes arvesse konkreetseid vajadusi, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete puhul, |
| --- | --- |

—

kutse- ja täiendõppe suurem liikuvus ja paindlikkus nii töötajate kui ka tööandjate jaoks, võttes arvesse konkreetseid vajadusi, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete puhul,

| — | nn rohelise majanduse töökohtade arenguga seotud tööhõive ja kvalifikatsioonide tekitatud uute vajaduste uurimine, eesmärgiga neid vajadusi asjakohase koolituse abil rahuldada, |
| --- | --- |

—

nn rohelise majanduse töökohtade arenguga seotud tööhõive ja kvalifikatsioonide tekitatud uute vajaduste uurimine, eesmärgiga neid vajadusi asjakohase koolituse abil rahuldada,

| — | suurem sünergia ülikoolide ja ettevõtluskultuuri ja teadmuspõhiste ettevõtete vahel, |
| --- | --- |

—

suurem sünergia ülikoolide ja ettevõtluskultuuri ja teadmuspõhiste ettevõtete vahel,

| — | stiimulid kolmandate riikide inseneridele ja kvalifitseeritud teadustöötajatele tulla Euroopa Liitu, |
| --- | --- |

—

stiimulid kolmandate riikide inseneridele ja kvalifitseeritud teadustöötajatele tulla Euroopa Liitu,

| — | kõrghariduse stimuleerimine õppekavade kohandamise abil; |
| --- | --- |

—

kõrghariduse stimuleerimine õppekavade kohandamise abil;

| 72. | rõhutab noorte inimeste tööturule juurdepääsu ergutamise vajadust õiglaselt tasustatud praktika ja kvaliteetse väljaõppe kaudu; |
| --- | --- |

72.

rõhutab noorte inimeste tööturule juurdepääsu ergutamise vajadust õiglaselt tasustatud praktika ja kvaliteetse väljaõppe kaudu;

| 73. | peab liidu majandusliku, sotsiaalse ja ökoloogilise tuleviku jaoks otsustavaks, et noortele selgitataks suurt vajadust eri- ja üldhariduse järele, mis on vajalik nende hilisema tööhõive jaoks tööstuses; |
| --- | --- |

73.

peab liidu majandusliku, sotsiaalse ja ökoloogilise tuleviku jaoks otsustavaks, et noortele selgitataks suurt vajadust eri- ja üldhariduse järele, mis on vajalik nende hilisema tööhõive jaoks tööstuses;

| 74. | rõhutab, et suhtelist soovimatust tegeleda füüsilisest isikust ettevõtjana äritegevusega on võimalik ületada, kui luua äritegevuse alustajate jaoks atraktiivsem keskkond ning käivitada rohkem integreeritud toetusskeeme, nagu ENTRE:DI, ning eriprogramme, nagu „Erasmus noortele ettevõtjatele”; |
| --- | --- |

74.

rõhutab, et suhtelist soovimatust tegeleda füüsilisest isikust ettevõtjana äritegevusega on võimalik ületada, kui luua äritegevuse alustajate jaoks atraktiivsem keskkond ning käivitada rohkem integreeritud toetusskeeme, nagu ENTRE:DI, ning eriprogramme, nagu „Erasmus noortele ettevõtjatele”;

| 75. | peab tervitatavaks komisjoni ettepanekut uurida võimalust leida Euroopa infrastruktuuri projektide jaoks uusi rahastamisallikaid ning toetab Euroopa võlakirja projekti käivitamist koostöös Euroopa Investeerimispangaga; |
| --- | --- |

75.

peab tervitatavaks komisjoni ettepanekut uurida võimalust leida Euroopa infrastruktuuri projektide jaoks uusi rahastamisallikaid ning toetab Euroopa võlakirja projekti käivitamist koostöös Euroopa Investeerimispangaga;

Aus konkurents

| 76. | on veendunud, et Euroopa tööstuspoliitika peab saama kasutada siseturu instrumente, sest see aitaks välja kujuneda suurtel ja edukatel üleeuroopalistel projektidel (nagu Galileo või SESAR), mis paneksid oma tegevusvaldkonnas paika ülemaailmsed sihttasemed; kutsub ELi üles, et see ei kehtestaks võrreldes kolmandate riikidega oma ettevõtete jaoks liialt ebasümmeetrilisi piiranguid; |
| --- | --- |

76.

on veendunud, et Euroopa tööstuspoliitika peab saama kasutada siseturu instrumente, sest see aitaks välja kujuneda suurtel ja edukatel üleeuroopalistel projektidel (nagu Galileo või SESAR), mis paneksid oma tegevusvaldkonnas paika ülemaailmsed sihttasemed; kutsub ELi üles, et see ei kehtestaks võrreldes kolmandate riikidega oma ettevõtete jaoks liialt ebasümmeetrilisi piiranguid;

| 77. | rõhutab, et EL peaks tagama oma ettevõtetele kolmandate riikidega kahe- või mitmepoolsete läbirääkimiste käigus võrdse juurdepääsu riigihankelepingutele ning samas parandama väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete poolset kaubanduse kaitsemeetmete kasutamist rahalise, sotsiaalse ja ökoloogilise dumpingu, piraatluse, võltsimise ja ebaseadusliku kopeerimise vastu võitlemiseks; |
| --- | --- |

77.

rõhutab, et EL peaks tagama oma ettevõtetele kolmandate riikidega kahe- või mitmepoolsete läbirääkimiste käigus võrdse juurdepääsu riigihankelepingutele ning samas parandama väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete poolset kaubanduse kaitsemeetmete kasutamist rahalise, sotsiaalse ja ökoloogilise dumpingu, piraatluse, võltsimise ja ebaseadusliku kopeerimise vastu võitlemiseks;

| 78. | kutsub ELi üles sarnaselt Kanadale, USAle, Hiinale ja Jaapanile nõudma teatavate kolmandatest riikidest pärit toodete päritolumaa märkimist, et nende toodete kohta kehtiksid samad jälgitavuse nõuded kui ELis toodetud kauba kohta; |
| --- | --- |

78.

kutsub ELi üles sarnaselt Kanadale, USAle, Hiinale ja Jaapanile nõudma teatavate kolmandatest riikidest pärit toodete päritolumaa märkimist, et nende toodete kohta kehtiksid samad jälgitavuse nõuded kui ELis toodetud kauba kohta;

| 79. | on seisukohal, et Euroopa tööstuse konsolideerimiseks ja eelkõige ettevõtete konkurentsivõime suurendamiseks maailmamajanduses tuleb kasutusele võtta päritolu märkimise Euroopa nõuded (made in); on seisukohal, et see võimaldaks avalikkusel ja tarbijatel teha teadlikke valikuid ja ergutaks tootmist Euroopa Liidus, mida sageli seostatakse kvaliteedi ja kõrgete tootmisnõuetega; |
| --- | --- |

79.

on seisukohal, et Euroopa tööstuse konsolideerimiseks ja eelkõige ettevõtete konkurentsivõime suurendamiseks maailmamajanduses tuleb kasutusele võtta päritolu märkimise Euroopa nõuded (made in); on seisukohal, et see võimaldaks avalikkusel ja tarbijatel teha teadlikke valikuid ja ergutaks tootmist Euroopa Liidus, mida sageli seostatakse kvaliteedi ja kõrgete tootmisnõuetega;

| 80. | on seisukohal, et mitmepoolne kliimaleping oleks parim vahend keskkonnale süsinikdioksiidi heidetega tekitatud negatiivse mõju vähendamiseks, kuid karta on, et lähemas tulevikus niisuguse lepingu sõlmimiseni ei jõuta; on seetõttu seisukohal, et EL peaks jätkuvalt kaaluma võimalust võtta nende ettevõtete jaoks, mis on praegu süsinikdioksiidi leketele kõige rohkem avatud, kasutusele asjakohaseid keskkonnaalaseid vahendid lisaks süsinikdioksiidi saastekvootide müügile ELi heitkogustega kauplemise süsteemi raames, esmajoones nimelt „süsinikdioksiidi hõlmamise mehhanismi”, mis on kooskõlas Maailma Kaubandusorganisatsiooni eeskirjadega, kuna see mehhanism annaks võimaluse tõrjuda ohtu, et süsinikdioksiidi heited kantakse üle kolmandatesse riikidesse; |
| --- | --- |

80.

on seisukohal, et mitmepoolne kliimaleping oleks parim vahend keskkonnale süsinikdioksiidi heidetega tekitatud negatiivse mõju vähendamiseks, kuid karta on, et lähemas tulevikus niisuguse lepingu sõlmimiseni ei jõuta; on seetõttu seisukohal, et EL peaks jätkuvalt kaaluma võimalust võtta nende ettevõtete jaoks, mis on praegu süsinikdioksiidi leketele kõige rohkem avatud, kasutusele asjakohaseid keskkonnaalaseid vahendid lisaks süsinikdioksiidi saastekvootide müügile ELi heitkogustega kauplemise süsteemi raames, esmajoones nimelt „süsinikdioksiidi hõlmamise mehhanismi”, mis on kooskõlas Maailma Kaubandusorganisatsiooni eeskirjadega, kuna see mehhanism annaks võimaluse tõrjuda ohtu, et süsinikdioksiidi heited kantakse üle kolmandatesse riikidesse;

| 81. | nõuab, et EL peaks enne oma poliitikasuundade kehtestamist uurima kolmandate riikide majanduspraktikat ning kutsub eelkõige komisjoni üles riigiabi jälgimisel hindama kriteeriumina rahvusvahelist konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

81.

nõuab, et EL peaks enne oma poliitikasuundade kehtestamist uurima kolmandate riikide majanduspraktikat ning kutsub eelkõige komisjoni üles riigiabi jälgimisel hindama kriteeriumina rahvusvahelist konkurentsivõimet;

Jätkusuutlik tööstuskultuur

| 82. | rõhutab vajadust luua sobiv raamistik, et tööstus saaks jääda Euroopasse ning peab tähtsaks tööstuse ülemaailmse konkurentsivõime parandamist; on seetõttu arvamusel, et ELi poliitikasuunad peaksid põhinema kokkuvõtlikul mõjuhindamisel, mille käigus analüüsitakse igast küljest ELi poliitikast tulenevat majanduslikku, ühiskondlikku ja keskkonnaalast kasu; |
| --- | --- |

82.

rõhutab vajadust luua sobiv raamistik, et tööstus saaks jääda Euroopasse ning peab tähtsaks tööstuse ülemaailmse konkurentsivõime parandamist; on seetõttu arvamusel, et ELi poliitikasuunad peaksid põhinema kokkuvõtlikul mõjuhindamisel, mille käigus analüüsitakse igast küljest ELi poliitikast tulenevat majanduslikku, ühiskondlikku ja keskkonnaalast kasu;

| 83. | nõuab ELi algatusi selleks, et selgitataks välja eri sektorite arengut ning innovatsiooni- ja konkurentsivõimet soodustavad tegurid ning seejärel toodaks välja ELi tugevamad, koordineeritud, tehnoloogianeutraalsed ja turupõhised poliitilised meetmed ja vahendid, mida tuleks nendes sektorites täiel määral kasutada; on seisukohal, et selleks on vaja kulutõhusalt edasi arendada tooteid käsitlevaid õigusnorme, näiteks ökodisaini direktiivi, täies ulatuses rakendada energiatõhususe ökomärgise direktiivi ning teoks teha stimuleerivaid algatusi, nagu näiteks Euroopa energiasäästlike autode algatus („green cars initiative”); nõuab sellega seoses säästliku tarbimise alase pikaajalise kampaania käivitamist, et tõsta teadlikkust ning muuta tarbimiskäitumist ning sellega toetada innovaatilisi tooteid ja lahendusi; |
| --- | --- |

83.

nõuab ELi algatusi selleks, et selgitataks välja eri sektorite arengut ning innovatsiooni- ja konkurentsivõimet soodustavad tegurid ning seejärel toodaks välja ELi tugevamad, koordineeritud, tehnoloogianeutraalsed ja turupõhised poliitilised meetmed ja vahendid, mida tuleks nendes sektorites täiel määral kasutada; on seisukohal, et selleks on vaja kulutõhusalt edasi arendada tooteid käsitlevaid õigusnorme, näiteks ökodisaini direktiivi, täies ulatuses rakendada energiatõhususe ökomärgise direktiivi ning teoks teha stimuleerivaid algatusi, nagu näiteks Euroopa energiasäästlike autode algatus („green cars initiative”); nõuab sellega seoses säästliku tarbimise alase pikaajalise kampaania käivitamist, et tõsta teadlikkust ning muuta tarbimiskäitumist ning sellega toetada innovaatilisi tooteid ja lahendusi;

| 84. | usub, et Euroopa positsiooni ülemaailmsel tööstuskaardil on vaja säilitada ja tugevdada, võttes eriti arvesse ELi investeerimiskohustustest tekkivaid uusi tööstuslikke võimalusi, näiteks kliimamuutuste ning energia valdkondades, mis annab võimalused kõrget kvalifikatsiooni nõudvate töökohtade loomiseks; |
| --- | --- |

84.

usub, et Euroopa positsiooni ülemaailmsel tööstuskaardil on vaja säilitada ja tugevdada, võttes eriti arvesse ELi investeerimiskohustustest tekkivaid uusi tööstuslikke võimalusi, näiteks kliimamuutuste ning energia valdkondades, mis annab võimalused kõrget kvalifikatsiooni nõudvate töökohtade loomiseks;

| 85. | kutsub komisjoni üles integreerima selle tööstuspoliitika selgelt tegevuskavasse 2050. aastaks vähese CO2-heitega energiasüsteemi ja majanduse loomise kohta, Euroopa energiatehnoloogia strateegiline kava tööstusalgatustesse ning 2050. aastaks ressursitõhusa Euroopa rajamise tegevuskava ideestikku; |
| --- | --- |

85.

kutsub komisjoni üles integreerima selle tööstuspoliitika selgelt tegevuskavasse 2050. aastaks vähese CO2-heitega energiasüsteemi ja majanduse loomise kohta, Euroopa energiatehnoloogia strateegiline kava tööstusalgatustesse ning 2050. aastaks ressursitõhusa Euroopa rajamise tegevuskava ideestikku;

| 86. | nõuab turulähedase innovatsiooni rahastamisvahendite, nagu näiteks praeguse konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi (CIP), säilitamist ja laiendamist; |
| --- | --- |

86.

nõuab turulähedase innovatsiooni rahastamisvahendite, nagu näiteks praeguse konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi (CIP), säilitamist ja laiendamist;

| 87. | rõhutab vajadust kontrollida süstemaatiliselt uute õigusaktide kvaliteeti järgnevate kriteeriumite alusel:






  — | teadusuuringud: tõendusmaterjali kvaliteet ja tõlgendamine, |
| --- | --- | --- |

87.

rõhutab vajadust kontrollida süstemaatiliselt uute õigusaktide kvaliteeti järgnevate kriteeriumite alusel:

—

teadusuuringud: tõendusmaterjali kvaliteet ja tõlgendamine,

| — | konsulteerimine: küsitleda „kasutajaid”, et uurida nende kogemusi seoses olemasolevate õigusnormidega, |
| --- | --- |

—

konsulteerimine: küsitleda „kasutajaid”, et uurida nende kogemusi seoses olemasolevate õigusnormidega,

| — | rahvusvahelised sihttasemed: võrrelda oma õigusakte olulisemate konkureerivate riikide õigusaktidega, |
| --- | --- |

—

rahvusvahelised sihttasemed: võrrelda oma õigusakte olulisemate konkureerivate riikide õigusaktidega,

| — | ettepaneku vastavus sellega seotud ELi õigusaktidele, |
| --- | --- |

—

ettepaneku vastavus sellega seotud ELi õigusaktidele,

| — | saavutatud lihtsustamine (kaasa arvatud vabatahtlikkusel põhinevad alternatiivid); |
| --- | --- |

—

saavutatud lihtsustamine (kaasa arvatud vabatahtlikkusel põhinevad alternatiivid);

| 88. | tuletab meelde, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond on kujunenud oluliseks vahendiks, mis aitab konkurentsivõimetutel kogukondadel areneda jätkusuutlikuks; rõhutab, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond tuleks säilitada ning vajadusel seda laiendada; |
| --- | --- |

88.

tuletab meelde, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond on kujunenud oluliseks vahendiks, mis aitab konkurentsivõimetutel kogukondadel areneda jätkusuutlikuks; rõhutab, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond tuleks säilitada ning vajadusel seda laiendada;

| 89. | nõuab jõupingutuste suurendamist praeguste raskuste ületamiseks ning ühenduse ühtse patendi kiireks loomiseks, mis tagab tõhusa, kvaliteetse ja odava õiguskaitse, samuti ühtlustatud üleeuroopalise süsteemi loomiseks patendivaidluste lahendamiseks, et parandada tööstusomandi ja intellektuaalse omandi õiguste raamistikku, suurendada õiguskindlust ja võidelda võltsimise vastu ning samal ajal hoida bürokraatiakulud võimalikult madalal tasemel, eriti väikesi ja keskmise suurusega ettevõtteid arvestades; väljendab rahulolu selle üle, et nõukogus pälvis suure toetuse komisjoni ettepanek alustada 2011. aastal tõhustatud koostöömenetlust ELi ühtse patendi kehtestamiseks; nõuab lisaks standardimismeetodite reformimist (eriti info- ja kommunikatsioonitehnoloogia sektoris), kuna standardite väljatöötamine peaks olema avatud ja läbipaistev, rajanema koostalitlusvõime põhimõttel ning aitama tagada Euroopa tööstuse konkurentsivõimet; on seisukohal, et rahvusvahelise standardimise edendamine aitab kindlustada Euroopa juhtpositsiooni tehnoloogia valdkonnas; |
| --- | --- |

89.

nõuab jõupingutuste suurendamist praeguste raskuste ületamiseks ning ühenduse ühtse patendi kiireks loomiseks, mis tagab tõhusa, kvaliteetse ja odava õiguskaitse, samuti ühtlustatud üleeuroopalise süsteemi loomiseks patendivaidluste lahendamiseks, et parandada tööstusomandi ja intellektuaalse omandi õiguste raamistikku, suurendada õiguskindlust ja võidelda võltsimise vastu ning samal ajal hoida bürokraatiakulud võimalikult madalal tasemel, eriti väikesi ja keskmise suurusega ettevõtteid arvestades; väljendab rahulolu selle üle, et nõukogus pälvis suure toetuse komisjoni ettepanek alustada 2011. aastal tõhustatud koostöömenetlust ELi ühtse patendi kehtestamiseks; nõuab lisaks standardimismeetodite reformimist (eriti info- ja kommunikatsioonitehnoloogia sektoris), kuna standardite väljatöötamine peaks olema avatud ja läbipaistev, rajanema koostalitlusvõime põhimõttel ning aitama tagada Euroopa tööstuse konkurentsivõimet; on seisukohal, et rahvusvahelise standardimise edendamine aitab kindlustada Euroopa juhtpositsiooni tehnoloogia valdkonnas;

| 90. | märgib, et Euroopa Liidu tööstuse konkurentsivõime ja kasvu seisukohast on väga oluline siseturu väljakujundamine; toonitab, et Euroopa tööstus vajab nõuetekohast raamistikku, milles luua ja arendada hüviseid Euroopa tasandil, ja väljendab sellega seoses rahulolu ühtse turu aktis esitatud ettepanekute üle; kutsub komisjoni üles kindlaks tegema, millises ulatuses saab tõhusust parandavat ühtlustamist ning paremat reguleerimist kasutada ühtse turu akti raamistikus, eelkõige käibemaksu, intellektuaalomandiõiguste ja ELi patendi, ülemaailmse standardimise, märgistamise ja sektorispetsiifiliste standardite valdkondades; |
| --- | --- |

90.

märgib, et Euroopa Liidu tööstuse konkurentsivõime ja kasvu seisukohast on väga oluline siseturu väljakujundamine; toonitab, et Euroopa tööstus vajab nõuetekohast raamistikku, milles luua ja arendada hüviseid Euroopa tasandil, ja väljendab sellega seoses rahulolu ühtse turu aktis esitatud ettepanekute üle; kutsub komisjoni üles kindlaks tegema, millises ulatuses saab tõhusust parandavat ühtlustamist ning paremat reguleerimist kasutada ühtse turu akti raamistikus, eelkõige käibemaksu, intellektuaalomandiõiguste ja ELi patendi, ülemaailmse standardimise, märgistamise ja sektorispetsiifiliste standardite valdkondades;

| 91. | ergutab liikmesriike võtma endale ühtse turu juhtimisel ennetavamat rolli, parandama koostööd oma riigi ametiasutuste vahel ning tugevdama ühtse turu eeskirjade ülevõtmist, kohaldamist ja jõustamist kohapeal; palub liikmesriikidel vähendada tehingukulusid lisameetmete abil, milleks on näiteks tõhusam e-valitsus; |
| --- | --- |

91.

ergutab liikmesriike võtma endale ühtse turu juhtimisel ennetavamat rolli, parandama koostööd oma riigi ametiasutuste vahel ning tugevdama ühtse turu eeskirjade ülevõtmist, kohaldamist ja jõustamist kohapeal; palub liikmesriikidel vähendada tehingukulusid lisameetmete abil, milleks on näiteks tõhusam e-valitsus;

| 92. | toonitab vajadust selle järele, et ametivõimud toetaksid olulise tehnoloogia arengut, ja rõhutab, et standardite väljatöötamist tuleb kiirendada, sest see on ülimalt tähtis ELi tööstuse konkurentsivõime säilitamiseks ja uue kasvu stimuleerimiseks, ja et see puudutab eelkõige innovatsiooni edendavate standardite väljatöötamist, kuna need on tekkivate keskkonna- ja ühiskonnaprobleemide lahendamise vahendid; |
| --- | --- |

92.

toonitab vajadust selle järele, et ametivõimud toetaksid olulise tehnoloogia arengut, ja rõhutab, et standardite väljatöötamist tuleb kiirendada, sest see on ülimalt tähtis ELi tööstuse konkurentsivõime säilitamiseks ja uue kasvu stimuleerimiseks, ja et see puudutab eelkõige innovatsiooni edendavate standardite väljatöötamist, kuna need on tekkivate keskkonna- ja ühiskonnaprobleemide lahendamise vahendid;

| 93. | toonitab, et Euroopa standardimissüsteemis tuleb arvesse võtta väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete ning käsitööettevõtjate eripära, eelkõige seoses standarditele juurdepääsukulude vähendamisega, standardite levitamisega (kokkuvõtete avaldamise abil) ning rahalise toetusega; toonitab, et liikmesriikide standardiasutused täidavad olulist rolli, edendades ja suurendades väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete ning käsitööettevõtjate osalust standardimisprotsessis vastavalt siseriikliku delegeerimise põhimõttele; |
| --- | --- |

93.

toonitab, et Euroopa standardimissüsteemis tuleb arvesse võtta väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete ning käsitööettevõtjate eripära, eelkõige seoses standarditele juurdepääsukulude vähendamisega, standardite levitamisega (kokkuvõtete avaldamise abil) ning rahalise toetusega; toonitab, et liikmesriikide standardiasutused täidavad olulist rolli, edendades ja suurendades väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete ning käsitööettevõtjate osalust standardimisprotsessis vastavalt siseriikliku delegeerimise põhimõttele;

| 94. | rõhutab, et on tähtis arvesse võtta aspekte, mida Euroopa patendiseadus praegu ei hõlma, näiteks „ärisaladus”, kuna nii saaks Euroopa tööstus USA ja Jaapani eeskujul kasu tooteid ja menetlusi käsitlevate intellektuaalomandi õiguste tõelisest kaitsest; |
| --- | --- |

94.

rõhutab, et on tähtis arvesse võtta aspekte, mida Euroopa patendiseadus praegu ei hõlma, näiteks „ärisaladus”, kuna nii saaks Euroopa tööstus USA ja Jaapani eeskujul kasu tooteid ja menetlusi käsitlevate intellektuaalomandi õiguste tõelisest kaitsest;

| 95. | tuletab meelde, et Euroopa tööstuse konkurentsivõime ja tehnoloogilise juhtpositsiooni tugevdamiseks on soovitav:






  — | võtta aluseks Euroopa standardimissüsteem, mille eelised on tõendatud, ning konsolideerida seda nii, et see vastaks võimalikult hästi innovaatiliste ettevõtete, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete vajadustele; |
| --- | --- | --- |

95.

tuletab meelde, et Euroopa tööstuse konkurentsivõime ja tehnoloogilise juhtpositsiooni tugevdamiseks on soovitav:

—

võtta aluseks Euroopa standardimissüsteem, mille eelised on tõendatud, ning konsolideerida seda nii, et see vastaks võimalikult hästi innovaatiliste ettevõtete, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete vajadustele;

| — | suurendada ettevõtete, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete osalust standardimisprotsessis ning tagada standardite edendamise kõrge tase; |
| --- | --- |

—

suurendada ettevõtete, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete osalust standardimisprotsessis ning tagada standardite edendamise kõrge tase;

| 96. | rõhutab, et Euroopa tööstusel on veel suuri võimalusi osaleda siseturu täielikus rakendamises, ning kutsub komisjoni ja liikmesriike kõrvaldama siseturul kiiresti kõik allesjäänud takistused ja piirangud; |
| --- | --- |

96.

rõhutab, et Euroopa tööstusel on veel suuri võimalusi osaleda siseturu täielikus rakendamises, ning kutsub komisjoni ja liikmesriike kõrvaldama siseturul kiiresti kõik allesjäänud takistused ja piirangud;

| 97. | märgib, et restruktureerimine on peamiselt ettevõtete ja tööturu osapoolte ülesanne, kuid kutsub liikmesriike siiski üles moodustama töörühmi, mis jälgiksid restruktureerimise kulgu ning aitaksid tagada sujuva majandusliku ülemineku – näiteks parandada liikuvust tööturul, korraldada ümberõpet ja muid meetmeid, mis võiksid pakkuda innovaatilisi ja jätkusuutlikke alternatiive nii töölistele kui ka ettevõtetele; nõuab, et ümberkorraldusprotsessidega seoses suurendataks Euroopa struktuurifondide ning teadus- ja arendustegevust toetavate fondide osa; |
| --- | --- |

97.

märgib, et restruktureerimine on peamiselt ettevõtete ja tööturu osapoolte ülesanne, kuid kutsub liikmesriike siiski üles moodustama töörühmi, mis jälgiksid restruktureerimise kulgu ning aitaksid tagada sujuva majandusliku ülemineku – näiteks parandada liikuvust tööturul, korraldada ümberõpet ja muid meetmeid, mis võiksid pakkuda innovaatilisi ja jätkusuutlikke alternatiive nii töölistele kui ka ettevõtetele; nõuab, et ümberkorraldusprotsessidega seoses suurendataks Euroopa struktuurifondide ning teadus- ja arendustegevust toetavate fondide osa;

| 98. | nõuab uusi investeeringuid Euroopa tööstuse tööjõusse, kusjuures suurt tähelepanu tuleks pöörata valdkondlikule sotsiaaldialoogile, et toime tulla struktuurimuutustega, mis kaasnevad üleilmastumise ning ressursi- ja energiasäästlikuma majanduse edendamisega; ergutab nende sektorite tööturu osapooli, kus tööhõive on vähenenud, asuma varakult tekkinud probleeme lahendama ja toetama üleminekuetapil nii üksikuid töötajaid kui sektorit tervikuna; rõhutab, et üleminekuetapil on oluline tagada toimivate sotsiaalkindlustussüsteemide kaudu turvalisus, kuna see võib aidata inimestel liikuda sektoritesse, kus töökohti luuakse; |
| --- | --- |

98.

nõuab uusi investeeringuid Euroopa tööstuse tööjõusse, kusjuures suurt tähelepanu tuleks pöörata valdkondlikule sotsiaaldialoogile, et toime tulla struktuurimuutustega, mis kaasnevad üleilmastumise ning ressursi- ja energiasäästlikuma majanduse edendamisega; ergutab nende sektorite tööturu osapooli, kus tööhõive on vähenenud, asuma varakult tekkinud probleeme lahendama ja toetama üleminekuetapil nii üksikuid töötajaid kui sektorit tervikuna; rõhutab, et üleminekuetapil on oluline tagada toimivate sotsiaalkindlustussüsteemide kaudu turvalisus, kuna see võib aidata inimestel liikuda sektoritesse, kus töökohti luuakse;

| 99. | palub komisjonil teha ettepanekud elukutse vahetamise toetamise, sotsiaalse ebavõrdsuse vähendamise, Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni inimväärse töö tagamise suuniste järgimise ja ELi tööhõivesuuniste kasutamise kohta, et konkretiseerida iga tüüpi ametivahetuse kestel antavaid tagatisi; |
| --- | --- |

99.

palub komisjonil teha ettepanekud elukutse vahetamise toetamise, sotsiaalse ebavõrdsuse vähendamise, Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni inimväärse töö tagamise suuniste järgimise ja ELi tööhõivesuuniste kasutamise kohta, et konkretiseerida iga tüüpi ametivahetuse kestel antavaid tagatisi;

| 100. | nõuab Euroopa Komisjoni rolli suurendamist Euroopa töönõukogu abil ettevõtete ümberkorraldamisel; on seisukohal, et kogu asjakohane teave tuleks selliste ümberkorralduste toimumise korral võimalikult kiiresti kättesaadavaks teha Euroopa Komisjonile, et komisjon saaks täita oma üleeuroopalise vahendaja ja liikmesriikide vahelise koordinaatori rolli; see võimaldab komisjonil samuti paremini jälgida ja hinnata ümberkorralduste toetuseks mõeldud riigiabi kasutamist; |
| --- | --- |

100.

nõuab Euroopa Komisjoni rolli suurendamist Euroopa töönõukogu abil ettevõtete ümberkorraldamisel; on seisukohal, et kogu asjakohane teave tuleks selliste ümberkorralduste toimumise korral võimalikult kiiresti kättesaadavaks teha Euroopa Komisjonile, et komisjon saaks täita oma üleeuroopalise vahendaja ja liikmesriikide vahelise koordinaatori rolli; see võimaldab komisjonil samuti paremini jälgida ja hinnata ümberkorralduste toetuseks mõeldud riigiabi kasutamist;

| 101. | nõuab Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi põhjalikku hindamist ja ümberkorraldamist, et hõlbustada juurdepääsu sellele fondile, ning nõuab, et järgmises finantsperspektiivis suurendataks fondi eelarvet; soovitab asutada Euroopa fondi keskkonnaga kohanemise toetamiseks; |
| --- | --- |

101.

nõuab Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi põhjalikku hindamist ja ümberkorraldamist, et hõlbustada juurdepääsu sellele fondile, ning nõuab, et järgmises finantsperspektiivis suurendataks fondi eelarvet; soovitab asutada Euroopa fondi keskkonnaga kohanemise toetamiseks;

| 102. | rõhutab, et ülemaailme majanduskriis mõjutab tööhõive taset kogu Euroopas, halvendades ELi sotsiaal-majanduslikke väljavaateid ja suurendades piirkondlikke erinevusi; rõhutab sellega seoses, et kogu Euroopa tööliste tuleviku huvides on vaja konkurentsivõimelist, mitmekülgset, õiglast ja jätkusuutlikku tööstussektorit, mis põhineb eelkõige dünaamilistel ja konkurentsivõimelistel väikestel ja keskmise suurusega ettevõtetel; soovitab ära kasutada vanemate töötajate kogemusi ja oskusi, et noored võiksid jätkata nende tegevust; |
| --- | --- |

102.

rõhutab, et ülemaailme majanduskriis mõjutab tööhõive taset kogu Euroopas, halvendades ELi sotsiaal-majanduslikke väljavaateid ja suurendades piirkondlikke erinevusi; rõhutab sellega seoses, et kogu Euroopa tööliste tuleviku huvides on vaja konkurentsivõimelist, mitmekülgset, õiglast ja jätkusuutlikku tööstussektorit, mis põhineb eelkõige dünaamilistel ja konkurentsivõimelistel väikestel ja keskmise suurusega ettevõtetel; soovitab ära kasutada vanemate töötajate kogemusi ja oskusi, et noored võiksid jätkata nende tegevust;

| 103. | tunnistab, et tööstuse areng on piirkonniti erinev, eriti seoses uutes liikmesriikides toimunud nn deindustrialiseerimisprotsessidega, ning nõuab ka selliste piirkondade hõlmamist uue jätkusuutliku tööstuspoliitikaga ning vahendite eraldamist struktuurifondidest, et sel moel tugevdada territoriaalset ühtekuuluvust; |
| --- | --- |

103.

tunnistab, et tööstuse areng on piirkonniti erinev, eriti seoses uutes liikmesriikides toimunud nn deindustrialiseerimisprotsessidega, ning nõuab ka selliste piirkondade hõlmamist uue jätkusuutliku tööstuspoliitikaga ning vahendite eraldamist struktuurifondidest, et sel moel tugevdada territoriaalset ühtekuuluvust;

| 104. | rõhutab väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete suurt tähtsust tööstuses, eriti pikaajaliste töökohtade loomisel piirkondlikul tasandil, samuti majanduse ja loovuse elujõu ning kõrge majanduskasvu säilitamisel, ning palub komisjonil teha järgmist:






  — | võtta paremini arvesse väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete eripära ning probleeme, millega nad kokku puutuvad, ning jätkata Euroopa väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act” rakendamist, püüda kõrvaldada puudused vastuvõetud suuniste rakendamisel ning võtta konkreetseid asjakohaseid meetmeid, näiteks vähendada halduskoormust (ja muid bürokraatliku koormuse nähtusid, näiteks nõuete järgimisega seotud kulusid), ning järjekindlalt kasutada nn VKE testi, nii et Euroopa väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete olukord lõpuks piisavalt paraneks, |
| --- | --- | --- |

104.

rõhutab väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete suurt tähtsust tööstuses, eriti pikaajaliste töökohtade loomisel piirkondlikul tasandil, samuti majanduse ja loovuse elujõu ning kõrge majanduskasvu säilitamisel, ning palub komisjonil teha järgmist:

—

võtta paremini arvesse väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete eripära ning probleeme, millega nad kokku puutuvad, ning jätkata Euroopa väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act” rakendamist, püüda kõrvaldada puudused vastuvõetud suuniste rakendamisel ning võtta konkreetseid asjakohaseid meetmeid, näiteks vähendada halduskoormust (ja muid bürokraatliku koormuse nähtusid, näiteks nõuete järgimisega seotud kulusid), ning järjekindlalt kasutada nn VKE testi, nii et Euroopa väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete olukord lõpuks piisavalt paraneks,

| — | toetada väikesi ja keskmise suurusega ettevõtteid teadusteenustele ja -oskustele juurdepääsemisel ülikoolide konsortsiumide ja fondide kaudu, mis toimivad teadusmaailma ja turu vaheastmena, |
| --- | --- |

—

toetada väikesi ja keskmise suurusega ettevõtteid teadusteenustele ja -oskustele juurdepääsemisel ülikoolide konsortsiumide ja fondide kaudu, mis toimivad teadusmaailma ja turu vaheastmena,

| — | mitte jätta tähelepanuta Euroopa äriühingu põhikirja küsimust, mis on aastaid kuulunud Euroopa mõttevahetuse võtmeteemade hulka, |
| --- | --- |

—

mitte jätta tähelepanuta Euroopa äriühingu põhikirja küsimust, mis on aastaid kuulunud Euroopa mõttevahetuse võtmeteemade hulka,

| — | püüda jätkata väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete finantseerimisvõimaluste parandamist ja eelkõige toimivate riskikapitalivõimaluste loomist; tugevdada finantsturu uues arhitektuuris väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete lühi- ja pikaajalisi rahastamisvõimalusi ja nende eelistatud rahastamisallikaid; avada turud ja luua õiglased eeltingimused konkurentsile, mis annaks rohkematele ettevõtjatele ja väikeettevõtetele võimaluse kasvada ja kujuneda üleeuroopaliselt toimivateks ettevõteteks, |
| --- | --- |

—

püüda jätkata väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete finantseerimisvõimaluste parandamist ja eelkõige toimivate riskikapitalivõimaluste loomist; tugevdada finantsturu uues arhitektuuris väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete lühi- ja pikaajalisi rahastamisvõimalusi ja nende eelistatud rahastamisallikaid; avada turud ja luua õiglased eeltingimused konkurentsile, mis annaks rohkematele ettevõtjatele ja väikeettevõtetele võimaluse kasvada ja kujuneda üleeuroopaliselt toimivateks ettevõteteks,

| — | uurida ELis kehtivat väikese ja keskmise suurusega ettevõtte määratlust, pidades silmas suurema paindlikkuse võimaldamist teatavates tööstuse sektorites, kus väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted ei saavuta konkreetsest turustruktuurist tulenevalt kindlaksmääratud käibe- ja tööhõivekünnist, kuid kujutavad endast ikkagi keskmise suurusega ettevõtteid; väikese ja keskmise suurusega ettevõtte määratluse muutmine ei tohi aga mõjutada selle määratluse tõhusust, |
| --- | --- |

—

uurida ELis kehtivat väikese ja keskmise suurusega ettevõtte määratlust, pidades silmas suurema paindlikkuse võimaldamist teatavates tööstuse sektorites, kus väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted ei saavuta konkreetsest turustruktuurist tulenevalt kindlaksmääratud käibe- ja tööhõivekünnist, kuid kujutavad endast ikkagi keskmise suurusega ettevõtteid; väikese ja keskmise suurusega ettevõtte määratluse muutmine ei tohi aga mõjutada selle määratluse tõhusust,

| — | täiustada ekspordiga tegelevate väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete nõustamist, eelkõige seoses juurdepääsuga ELi-väliste riikide turule, pikaajalise püsimise tagamisega nendel turgudel, intellektuaalomandi kaitsega ning selle rahalise ja tehnoloogilise väärtuse optimeerimisega, |
| --- | --- |

—

täiustada ekspordiga tegelevate väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete nõustamist, eelkõige seoses juurdepääsuga ELi-väliste riikide turule, pikaajalise püsimise tagamisega nendel turgudel, intellektuaalomandi kaitsega ning selle rahalise ja tehnoloogilise väärtuse optimeerimisega,

| — | tugevdada rahvusvahelistumist toetavaid meetmeid, et muuta väikesi ja keskmise suurusega ettevõtteid konkurentsivõimelisemaks ja rohkem rahvusvahelisele ning ülemaailmsele turule suunatuks, |
| --- | --- |

—

tugevdada rahvusvahelistumist toetavaid meetmeid, et muuta väikesi ja keskmise suurusega ettevõtteid konkurentsivõimelisemaks ja rohkem rahvusvahelisele ning ülemaailmsele turule suunatuks,

| — | suurendada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete osavõttu teadus- ja arendustegevuse raamprogrammidest, lihtsustades vastavaid menetlusi ja luues kohalikul tasandil tulemuslikuma teabe- ja toetussüsteemi, |
| --- | --- |

—

suurendada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete osavõttu teadus- ja arendustegevuse raamprogrammidest, lihtsustades vastavaid menetlusi ja luues kohalikul tasandil tulemuslikuma teabe- ja toetussüsteemi,

| — | rakendada projekte, mis hõlbustaksid koostöövõrgustiku loomist väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete ning suuremate ettevõtete vahel kogu väärtusahela ulatuses, |
| --- | --- |

—

rakendada projekte, mis hõlbustaksid koostöövõrgustiku loomist väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete ning suuremate ettevõtete vahel kogu väärtusahela ulatuses,

| — | leida vahendeid, et toetada ökoloogiliselt innovaatiliste väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete arengut ja kasvu ning ökotööstusparkide arengut, |
| --- | --- |

—

leida vahendeid, et toetada ökoloogiliselt innovaatiliste väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete arengut ja kasvu ning ökotööstusparkide arengut,

| — | selgitada, kas keskmise suurusega ettevõtted ja pereettevõtted, mis ei vasta väikese ja keskmise suurusega ettevõtte kehtiva määratluse kriteeriumidele, saavad vajalikul määral kasutada olemasolevaid ja tulevasi teadus- ja arendustöö rahastamisvõimalusi, mis on mõeldud spetsiaalselt väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele, |
| --- | --- |

—

selgitada, kas keskmise suurusega ettevõtted ja pereettevõtted, mis ei vasta väikese ja keskmise suurusega ettevõtte kehtiva määratluse kriteeriumidele, saavad vajalikul määral kasutada olemasolevaid ja tulevasi teadus- ja arendustöö rahastamisvõimalusi, mis on mõeldud spetsiaalselt väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele,

| — | tagada patentidega seoses pakkumise ja nõudmise suurem vastavus, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete puhul, ning vähendada nende ettevõtete kulusid standarditele juurdepääsemiseks; |
| --- | --- |

—

tagada patentidega seoses pakkumise ja nõudmise suurem vastavus, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete puhul, ning vähendada nende ettevõtete kulusid standarditele juurdepääsemiseks;

| 105. | on seisukohal, et Euroopa ülevõtmispakkumiste direktiivi tuleb muuta, et EL saaks vastu seista projektidele, mis võivad osutuda tööstuslikust, majanduslikust ja sotsiaalsest seisukohast kahjulikuks ühiskonna kokkukuuluvusele ja siseturu stabiilsusele; arvab, et liit peab saama avaldada vastuseisu niisuguste ettevõtjate esitatud ülevõtmispakkumistele, mis ei ole sotsiaalselt vastutustundlikud ja/või ei täida hea juhtimistava nõudeid, samuti kavandatud ülevõtmispakkumistele sektorites, mida liikmesriigid seoses ELi rahvusvahelise tegevusega strateegiliselt oluliseks loevad; |
| --- | --- |

105.

on seisukohal, et Euroopa ülevõtmispakkumiste direktiivi tuleb muuta, et EL saaks vastu seista projektidele, mis võivad osutuda tööstuslikust, majanduslikust ja sotsiaalsest seisukohast kahjulikuks ühiskonna kokkukuuluvusele ja siseturu stabiilsusele; arvab, et liit peab saama avaldada vastuseisu niisuguste ettevõtjate esitatud ülevõtmispakkumistele, mis ei ole sotsiaalselt vastutustundlikud ja/või ei täida hea juhtimistava nõudeid, samuti kavandatud ülevõtmispakkumistele sektorites, mida liikmesriigid seoses ELi rahvusvahelise tegevusega strateegiliselt oluliseks loevad;

| 106. | nõuab avaliku ja erasektori partnerluse kiiremat arendamist; |
| --- | --- |

106.

nõuab avaliku ja erasektori partnerluse kiiremat arendamist;

| 107. | on seisukohal, et kui Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärgid ning kliima ja energeetika valdkonna eesmärgid tahetakse saavutada 2020. aastaks, ei tohiks sektoraalset abipoliitikat vaadelda ainuüksi konkurentsiõiguse seisukohast, vaid seda tuleb Euroopa huvides aktiivselt, läbipaistvalt ja selgete reeglite alusel kasutada innovatsiooni ja konkurentsivõime tugevdamiseks ning säästvate toodete turuleviimise toetamiseks või seoses ümberkorraldustega tööstuses; avaldab vastuseisu konkreetsetele riiklikele eriabikavadele, mis ei vasta eeskirjadele ja loovad seetõttu ebavõrdseid konkurentsitingimusi; |
| --- | --- |

107.

on seisukohal, et kui Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärgid ning kliima ja energeetika valdkonna eesmärgid tahetakse saavutada 2020. aastaks, ei tohiks sektoraalset abipoliitikat vaadelda ainuüksi konkurentsiõiguse seisukohast, vaid seda tuleb Euroopa huvides aktiivselt, läbipaistvalt ja selgete reeglite alusel kasutada innovatsiooni ja konkurentsivõime tugevdamiseks ning säästvate toodete turuleviimise toetamiseks või seoses ümberkorraldustega tööstuses; avaldab vastuseisu konkreetsetele riiklikele eriabikavadele, mis ei vasta eeskirjadele ja loovad seetõttu ebavõrdseid konkurentsitingimusi;

| 108. | on seisukohal, et konkurentsipoliitika peab vastama kaugeleulatuva tööstuspoliitika vajadustele, kuid selles tuleb samuti järgida siseturu eeskirju; |
| --- | --- |

108.

on seisukohal, et konkurentsipoliitika peab vastama kaugeleulatuva tööstuspoliitika vajadustele, kuid selles tuleb samuti järgida siseturu eeskirju;

| 109. | rõhutab, et liikmesriigid saavutavad jätkusuutliku ja õiglase arengu tööstussektoris paremini, kui nad kaubanduspoliitikas rakendavad vastastikkuse põhimõtet; märgib, et teistsugused kaubanduseeskirjad ja -sätted, mis puudutavad eelkõige VKEsid, ei tohiks mõjutada negatiivselt piirkondlikke võrgustruktuure ja konkurentsivõimelisi klastreid; |
| --- | --- |

109.

rõhutab, et liikmesriigid saavutavad jätkusuutliku ja õiglase arengu tööstussektoris paremini, kui nad kaubanduspoliitikas rakendavad vastastikkuse põhimõtet; märgib, et teistsugused kaubanduseeskirjad ja -sätted, mis puudutavad eelkõige VKEsid, ei tohiks mõjutada negatiivselt piirkondlikke võrgustruktuure ja konkurentsivõimelisi klastreid;

| 110. | rõhutab mitmetes hiljutistes uurimustes esile tõstetud tulemust, et valdkondlik abi ergutab majanduskasvu, kui see on ühitatav konkurentsi säilitamisega kõnealustes sektorites ja kui abiga üheaegselt rakendatakse mehhanisme, mis aitavad tagada, et projekte, mis ei osutunud tulemuslikuks, edaspidi ei toetata; nõuab tungivalt, et niisuguse abi andmine seataks süstemaatiliselt sõltuvusse nõudmisest, et toetatav tegevus jääks ELi piiridesse vähemalt viieks aastaks, teadus- ning arendustegevuse puhul kümneks aastaks; |
| --- | --- |

110.

rõhutab mitmetes hiljutistes uurimustes esile tõstetud tulemust, et valdkondlik abi ergutab majanduskasvu, kui see on ühitatav konkurentsi säilitamisega kõnealustes sektorites ja kui abiga üheaegselt rakendatakse mehhanisme, mis aitavad tagada, et projekte, mis ei osutunud tulemuslikuks, edaspidi ei toetata; nõuab tungivalt, et niisuguse abi andmine seataks süstemaatiliselt sõltuvusse nõudmisest, et toetatav tegevus jääks ELi piiridesse vähemalt viieks aastaks, teadus- ning arendustegevuse puhul kümneks aastaks;

| 111. | märgib sellega seoses, et Euroopa ärikeskused peavad olema rahvusvaheliselt konkurentsivõimelised, eelkõige võtmetehnoloogiate valdkonnas; |
| --- | --- |

111.

märgib sellega seoses, et Euroopa ärikeskused peavad olema rahvusvaheliselt konkurentsivõimelised, eelkõige võtmetehnoloogiate valdkonnas;

| 112. | on veendunud, et vabakaubandus on Euroopa majanduskasvu nurgakivi ja nõuab seetõttu, et tulevased mitme- ja kahepoolsed kaubanduslepingud töötataks välja kooskõlas tööstusstrateegiaga, mis tugineb õiglasel ülemaailmsel konkurentsil ja vastastikkuse põhimõtte järgimisel Euroopa kaubanduspartnerite poolt; on seisukohal, et säästva arengu põhimõtte arvessevõtmiseks tuleks vabakaubanduskokkulepetes kajastada sotsiaalseid ja ökoloogilisi probleeme ning asjakohaseid norme; nõuab, et võetaks meetmeid, kaitsmaks Euroopa tööstust selliste ebaausate võtete eest, mida praegu kasutatakse päikeseenergiatööstuses; tuletab meelde, et on vaja tugevdada reguleerimisalast dialoogi peamiste kaubanduspartneritega, et ennetada ja kõrvaldada kaubandustõkkeid; kutsub komisjoni üles jälgima rangelt ELiga konkureerivate kolmandate riikide keskkonnakaitsega seotud õigusakte, vahetuskursi poliitikat, riigiabi eeskirju ja muid toetusprogramme; nõuab ELi välismaiste otseinvesteeringute strateegia koostamist tekkivate turgude jaoks, et võimaldada paremat juurdepääsu uutele turgudele ning kohaliku tootmise ülesehitamist; |
| --- | --- |

112.

on veendunud, et vabakaubandus on Euroopa majanduskasvu nurgakivi ja nõuab seetõttu, et tulevased mitme- ja kahepoolsed kaubanduslepingud töötataks välja kooskõlas tööstusstrateegiaga, mis tugineb õiglasel ülemaailmsel konkurentsil ja vastastikkuse põhimõtte järgimisel Euroopa kaubanduspartnerite poolt; on seisukohal, et säästva arengu põhimõtte arvessevõtmiseks tuleks vabakaubanduskokkulepetes kajastada sotsiaalseid ja ökoloogilisi probleeme ning asjakohaseid norme; nõuab, et võetaks meetmeid, kaitsmaks Euroopa tööstust selliste ebaausate võtete eest, mida praegu kasutatakse päikeseenergiatööstuses; tuletab meelde, et on vaja tugevdada reguleerimisalast dialoogi peamiste kaubanduspartneritega, et ennetada ja kõrvaldada kaubandustõkkeid; kutsub komisjoni üles jälgima rangelt ELiga konkureerivate kolmandate riikide keskkonnakaitsega seotud õigusakte, vahetuskursi poliitikat, riigiabi eeskirju ja muid toetusprogramme; nõuab ELi välismaiste otseinvesteeringute strateegia koostamist tekkivate turgude jaoks, et võimaldada paremat juurdepääsu uutele turgudele ning kohaliku tootmise ülesehitamist;

| 113. | on arvamusel, et ELi kaubanduspoliitika vajab WTO mitmepoolses raamistikus ning läbipaistval ja tõhusalt reguleeritud turul tõhusat tootmisbaasi, mida toetavad asjakohased valdkondlikud poliitikameetmed ning mille eesmärk on majanduskasv ja säästev areng; |
| --- | --- |

113.

on arvamusel, et ELi kaubanduspoliitika vajab WTO mitmepoolses raamistikus ning läbipaistval ja tõhusalt reguleeritud turul tõhusat tootmisbaasi, mida toetavad asjakohased valdkondlikud poliitikameetmed ning mille eesmärk on majanduskasv ja säästev areng;

| 114. | on arvamusel, et majanduse taastamine, mida toetavad ELi otsused ja mis toimub koostöös liikmesriikidega, soodustab uute võimaluste tekkimist Euroopa ettevõtjatele, kes peavad üha sagedamini võistlema avatud ja läbipaistvatel maailmaturgudel; |
| --- | --- |

114.

on arvamusel, et majanduse taastamine, mida toetavad ELi otsused ja mis toimub koostöös liikmesriikidega, soodustab uute võimaluste tekkimist Euroopa ettevõtjatele, kes peavad üha sagedamini võistlema avatud ja läbipaistvatel maailmaturgudel;

| 115. | on ühtlasi seisukohal, et Euroopa tööstuspoliitika suunistes tuleks pöörata piisavalt tähelepanu ühtsematele tollikontrollidele, mis on oluliseks vahendiks võltsimise vastu võitlemisel ja Euroopa tarbijate kaitsmisel; on arvamusel, et tööstuspoliitika peaks tagama ka ELi piiririikide tollimaksu kogumise süsteemide ühtlustamise, et vältida ebavõrdsust ning importijate huvide ja ELi tööstusstruktuuri arengu kahjustamist; |
| --- | --- |

115.

on ühtlasi seisukohal, et Euroopa tööstuspoliitika suunistes tuleks pöörata piisavalt tähelepanu ühtsematele tollikontrollidele, mis on oluliseks vahendiks võltsimise vastu võitlemisel ja Euroopa tarbijate kaitsmisel; on arvamusel, et tööstuspoliitika peaks tagama ka ELi piiririikide tollimaksu kogumise süsteemide ühtlustamise, et vältida ebavõrdsust ning importijate huvide ja ELi tööstusstruktuuri arengu kahjustamist;

| 116. | rõhutab vabakaubanduse suurt tähtsust Euroopa tööstuse arengu jaoks; |
| --- | --- |

116.

rõhutab vabakaubanduse suurt tähtsust Euroopa tööstuse arengu jaoks;

| 117. | nõuab komisjonilt, et ELi tööstuspoliitika suunised võetaks aluseks ELi kaubandust edendavate konkreetsete õigusvahendite kavandamisel; |
| --- | --- |

117.

nõuab komisjonilt, et ELi tööstuspoliitika suunised võetaks aluseks ELi kaubandust edendavate konkreetsete õigusvahendite kavandamisel;

| 118. | nõuab, et komisjon õigusakti ettepanekute esitamisel ei piirduks ELi tööstuse keskkonnasõbralikkuse suurendamisega, vaid ühtlasi tagaks, et Euroopa Liidus toodetud kaupadele kehtivaid keskkonnanõudeid kohaldatakse ka ELi ühtsele turule imporditud toodete suhtes, pöörates eeskirjade kehtestamise kõrval tähelepanu ka nende täitmisele; |
| --- | --- |

118.

nõuab, et komisjon õigusakti ettepanekute esitamisel ei piirduks ELi tööstuse keskkonnasõbralikkuse suurendamisega, vaid ühtlasi tagaks, et Euroopa Liidus toodetud kaupadele kehtivaid keskkonnanõudeid kohaldatakse ka ELi ühtsele turule imporditud toodete suhtes, pöörates eeskirjade kehtestamise kõrval tähelepanu ka nende täitmisele;

| 119. | kutsub komisjoni üles täitma globaalse Euroopa teatises ning tulevases kaubanduspoliitika teatises kindlaksmääratud eesmärke, eelkõige ulatusliku uue turulepääsu kokkuleppe saavutamisega Doha läbirääkimistel, kaasa arvatud valdkondlikud kokkulepped, nt kemikaalide ja masinaehituse valdkonnas; |
| --- | --- |

119.

kutsub komisjoni üles täitma globaalse Euroopa teatises ning tulevases kaubanduspoliitika teatises kindlaksmääratud eesmärke, eelkõige ulatusliku uue turulepääsu kokkuleppe saavutamisega Doha läbirääkimistel, kaasa arvatud valdkondlikud kokkulepped, nt kemikaalide ja masinaehituse valdkonnas;

| 120. | nõuab tulemuslike kaubanduse kaitsemeetmete säilitamist ebaõiglaste kaubandustavade vastu, nagu kahetine hinnakujundus toormaterjalide tarnimisel ning siseriikliku tööstuse toetamine; |
| --- | --- |

120.

nõuab tulemuslike kaubanduse kaitsemeetmete säilitamist ebaõiglaste kaubandustavade vastu, nagu kahetine hinnakujundus toormaterjalide tarnimisel ning siseriikliku tööstuse toetamine;

| 121. | rõhutab, et tööstuse uuendamisel tuleb kasutada töötajate ideid ja asjatundlikkust ning rõhutab sellega seoses, et nende osalus peaks olema võimalikult laialdane; |
| --- | --- |

121.

rõhutab, et tööstuse uuendamisel tuleb kasutada töötajate ideid ja asjatundlikkust ning rõhutab sellega seoses, et nende osalus peaks olema võimalikult laialdane;

| 122. | nõuab komisjonilt tungivalt piiriüleste kollektiivläbirääkimiste õigusraamistiku loomist, et tagada piiriüleste lepingute täitmisele pööratavus ja lahendada töökorralduse, koolituse ning töö- ja tööhõivetingimustega seotud küsimused; |
| --- | --- |

122.

nõuab komisjonilt tungivalt piiriüleste kollektiivläbirääkimiste õigusraamistiku loomist, et tagada piiriüleste lepingute täitmisele pööratavus ja lahendada töökorralduse, koolituse ning töö- ja tööhõivetingimustega seotud küsimused;

| 123. | toonitab, et ELi tööstuspoliitika kujundamisel ja rakendamisel tuleb arvestada tingimusi, mille alusel tööstusjäätmeid ja eriti mürgiseid jäätmeid kõrvaldatakse, ning nende sihtkohta, kindlustamaks, et tööstusjäätmetest ei kujune ELi ja kolmandate riikide kogukondade jaoks keskkonna-, majandusalane või sotsiaalne koorem; |
| --- | --- |

123.

toonitab, et ELi tööstuspoliitika kujundamisel ja rakendamisel tuleb arvestada tingimusi, mille alusel tööstusjäätmeid ja eriti mürgiseid jäätmeid kõrvaldatakse, ning nende sihtkohta, kindlustamaks, et tööstusjäätmetest ei kujune ELi ja kolmandate riikide kogukondade jaoks keskkonna-, majandusalane või sotsiaalne koorem;

| 124. | kinnitab, et kogu siseturul tõhusalt toimiv turujärelevalve on ülimalt oluline selleks, et kaitsta Euroopa tööstust ebaausa konkurentsi eest; ergutab komisjoni esitama kaugeleulatuvad ettepanekud praeguse turujärelevalvesüsteemi reformimise kohta, milles tugevdataks ELi rolli liikmesriikide turujärelevalve ja tolliasutuste koordineerimises ning tagataks, et piisavad rahalised vahendid on kättesaadavad kõikidele liikmesriikidele; |
| --- | --- |

124.

kinnitab, et kogu siseturul tõhusalt toimiv turujärelevalve on ülimalt oluline selleks, et kaitsta Euroopa tööstust ebaausa konkurentsi eest; ergutab komisjoni esitama kaugeleulatuvad ettepanekud praeguse turujärelevalvesüsteemi reformimise kohta, milles tugevdataks ELi rolli liikmesriikide turujärelevalve ja tolliasutuste koordineerimises ning tagataks, et piisavad rahalised vahendid on kättesaadavad kõikidele liikmesriikidele;

| 125. | kutsub komisjoni üles jätkama parema õigusloome strateegiat ning parandama ühtse turu reguleerimist, luues selleks ainukontrolli skeemid ja edendades piiriülese halduse veebipõhiseid lahendusi, võttes arvesse VKEde erivajadusi; |
| --- | --- |

125.

kutsub komisjoni üles jätkama parema õigusloome strateegiat ning parandama ühtse turu reguleerimist, luues selleks ainukontrolli skeemid ja edendades piiriülese halduse veebipõhiseid lahendusi, võttes arvesse VKEde erivajadusi;

| 126. | juhib tähelepanu asjaolule, et varimajanduse ja deklareerimata tegevuse osakaalu suurenemine kriisiperioodidel on oluline konkurentsi moonutav tegur; nõuab, et liikmesriikide pädevad asutused võtaksid vajalikke meetmeid selle vastu võitlemiseks; |
| --- | --- |

126.

juhib tähelepanu asjaolule, et varimajanduse ja deklareerimata tegevuse osakaalu suurenemine kriisiperioodidel on oluline konkurentsi moonutav tegur; nõuab, et liikmesriikide pädevad asutused võtaksid vajalikke meetmeid selle vastu võitlemiseks;

| 127. | rõhutab, kui tähtis on töötajate panus majanduskasvu ja arengu suurendamisse; |
| --- | --- |

127.

rõhutab, kui tähtis on töötajate panus majanduskasvu ja arengu suurendamisse;

Tööstussektorid

| 128. | on veendunud, et horisontaalse lähenemise kõrval tuleb teha sektoripõhiseid algatusi, et jätkuvalt edendada moderniseerimist, konkurentsivõime suurendamist ja üksikute tööstussektorite jätkusuutlikkust, nende tarneahelaid ja seotud teenuseid, kasutades selleks parimate tavade vahetust, normide kehtestamist, võrdlusuuringuid ja muid sarnaseid mittesiduvaid poliitilisi vahendeid, ning nõuab, et






  — | olemasolevaid sektoraalseid lähenemisviise (töörühmad, kõrgetasemelised nõuanderühmad, tehnoloogia- ja innovatsiooniplatvormid, näiteks Cars 21 jne) käsitlevaid soovitusi rakendataks konkreetsete sektorite vajadustele vastavalt ning et komisjon neid kõikide sidusrühmade osalusel võrreldavalt edasi arendaks ja et loodaks uusi sektoraalseid algatusi muudes asjakohastes sektorites, |
| --- | --- | --- |

128.

on veendunud, et horisontaalse lähenemise kõrval tuleb teha sektoripõhiseid algatusi, et jätkuvalt edendada moderniseerimist, konkurentsivõime suurendamist ja üksikute tööstussektorite jätkusuutlikkust, nende tarneahelaid ja seotud teenuseid, kasutades selleks parimate tavade vahetust, normide kehtestamist, võrdlusuuringuid ja muid sarnaseid mittesiduvaid poliitilisi vahendeid, ning nõuab, et

—

olemasolevaid sektoraalseid lähenemisviise (töörühmad, kõrgetasemelised nõuanderühmad, tehnoloogia- ja innovatsiooniplatvormid, näiteks Cars 21 jne) käsitlevaid soovitusi rakendataks konkreetsete sektorite vajadustele vastavalt ning et komisjon neid kõikide sidusrühmade osalusel võrreldavalt edasi arendaks ja et loodaks uusi sektoraalseid algatusi muudes asjakohastes sektorites,

| — | kindlustataks sektoripõhiste lähenemisviiside jätkusuutlikkuse tõendamine vastavalt ELi kliima- ja energiapoliitika eesmärkidele ning kõrgetele ressursitõhususe eesmärkidele, |
| --- | --- |

—

kindlustataks sektoripõhiste lähenemisviiside jätkusuutlikkuse tõendamine vastavalt ELi kliima- ja energiapoliitika eesmärkidele ning kõrgetele ressursitõhususe eesmärkidele,

| — | hinnataks kõiki võimalikke poliitilisi meetmeid, sealhulgas võrdlusaluseid ja standardeid ning pidevaid teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooniga seotud jõupingutusi, |
| --- | --- |

—

hinnataks kõiki võimalikke poliitilisi meetmeid, sealhulgas võrdlusaluseid ja standardeid ning pidevaid teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooniga seotud jõupingutusi,

| — | tähelepanu keskmes oleksid Euroopa tööstuse tuumiksektorid ja sektorid, mis puutuvad kokku suurte ühiskondlike probleemidega, kuid millel on ka ettevõtlus- ja tööhõivepotentsiaali, |
| --- | --- |

—

tähelepanu keskmes oleksid Euroopa tööstuse tuumiksektorid ja sektorid, mis puutuvad kokku suurte ühiskondlike probleemidega, kuid millel on ka ettevõtlus- ja tööhõivepotentsiaali,

| — | rõhutataks eri tüüpi valdkonnaülese tehnoloogia vastastikust täiendavust ning asjaomaste sektorite vahelist lähenemist, mida on võimaldanud üleminek digitaalsele majandusele, |
| --- | --- |

—

rõhutataks eri tüüpi valdkonnaülese tehnoloogia vastastikust täiendavust ning asjaomaste sektorite vahelist lähenemist, mida on võimaldanud üleminek digitaalsele majandusele,

| — | ergutataks niisuguste uute tegevusalade arendamist nagu taastuvenergeetika ja loovtööstus, mis on sektorid, kus ELil on eelis ja millel on potentsiaal luua suurel hulgal uusi töökohti, |
| --- | --- |

—

ergutataks niisuguste uute tegevusalade arendamist nagu taastuvenergeetika ja loovtööstus, mis on sektorid, kus ELil on eelis ja millel on potentsiaal luua suurel hulgal uusi töökohti,

| — | komisjon esitaks regulaarselt eduaruanded; |
| --- | --- |

—

komisjon esitaks regulaarselt eduaruanded;

| 129. | on seisukohal, et ELi tööstuspoliitika peaks põhinema ka konkreetsetel projektidel, mis toovad reaalset kasu meie ettevõtjatele ja kodanikele, nagu näiteks ülemaailmse keskkonna- ja turvaseire, Galileo või ITERi projektid; |
| --- | --- |

129.

on seisukohal, et ELi tööstuspoliitika peaks põhinema ka konkreetsetel projektidel, mis toovad reaalset kasu meie ettevõtjatele ja kodanikele, nagu näiteks ülemaailmse keskkonna- ja turvaseire, Galileo või ITERi projektid;

| 130. | juhib tähelepanu asjaolule, et Euroopa tööstus sõltub üha enam äriteenustest ning seepärast tuleks erilist tähelepanu pöörata kõikidele tootmisahela peamistele lülidele; väljendab sellega seoses rahulolu komisjoni valmisolekuga omistada vastastikusele sõltuvusele suuremat tähtsust; |
| --- | --- |

130.

juhib tähelepanu asjaolule, et Euroopa tööstus sõltub üha enam äriteenustest ning seepärast tuleks erilist tähelepanu pöörata kõikidele tootmisahela peamistele lülidele; väljendab sellega seoses rahulolu komisjoni valmisolekuga omistada vastastikusele sõltuvusele suuremat tähtsust;

| 131. | kordab uuesti, et tuleb teha kiireid edusamme seoses Euroopa äriregistri vastastikuse sidumisega, mis aitaks tagada, et teave on nii tootjate kui ka tarbijate jaoks läbipaistev ja usaldusväärne; |
| --- | --- |

131.

kordab uuesti, et tuleb teha kiireid edusamme seoses Euroopa äriregistri vastastikuse sidumisega, mis aitaks tagada, et teave on nii tootjate kui ka tarbijate jaoks läbipaistev ja usaldusväärne;

| 132. | rõhutab turismisektori olulisust Euroopa Liidus – mis on maailma soosituim turismisihtkoht – ning teatavates piirkondades, kus see on majandustegevuse aluseks; toetab Euroopa Komisjoni strateegiat turismisektori konkurentsivõime tõstmiseks selliste meetmete abil, mis on suunatud kvaliteedile, jätkusuutlikkusele ja Euroopa maine tugevdamisele turismisihtkohana; |
| --- | --- |

132.

rõhutab turismisektori olulisust Euroopa Liidus – mis on maailma soosituim turismisihtkoht – ning teatavates piirkondades, kus see on majandustegevuse aluseks; toetab Euroopa Komisjoni strateegiat turismisektori konkurentsivõime tõstmiseks selliste meetmete abil, mis on suunatud kvaliteedile, jätkusuutlikkusele ja Euroopa maine tugevdamisele turismisihtkohana;

| 133. | kutsub komisjoni üles järgima sektoraalsete lähenemisviiside raames välja töötatud tegevuskavu ja järeldusi; on veendunud, et kõnealused tegevuskavad annavad tööstusele pikaajalise planeerimise kindluse ja on väärtuslikud konkurentsivõime säilitamise vahendid; |
| --- | --- |

133.

kutsub komisjoni üles järgima sektoraalsete lähenemisviiside raames välja töötatud tegevuskavu ja järeldusi; on veendunud, et kõnealused tegevuskavad annavad tööstusele pikaajalise planeerimise kindluse ja on väärtuslikud konkurentsivõime säilitamise vahendid;

Vastutus

| 134. | on seisukohal, et Euroopa tööstus ja sidusrühmad peaksid suurendama on investeeringuid ning ettevõtte, sotsiaalset ja keskkonnaalast vastutust ning tegema tihedat koostööd heade raamtingimuste väljatöötamiseks; on veendunud, et tööstus peaks jätkama Euroopas investeeringute tegemist ja tootmist, püsivalt panustama teadusuuringutesse ning püüdlema säästva majanduskasvu, innovatsiooni ja õiglaselt tasustatud töökohtade poole; on veendunud, et tööstusel on oma roll sellise uue oskuskultuuri väljakujundamisel, mis pakub häid võimalusi kvaliteetseks koolituseks ning veelgi innovaatilisemate ja jätkusuutlikemate toodete ja protsesside väljatöötamiseks, ning et tööstus peaks võimaluse korral alati sõlmima Euroopas strateegilisi partnerlussuhteid; |
| --- | --- |

134.

on seisukohal, et Euroopa tööstus ja sidusrühmad peaksid suurendama on investeeringuid ning ettevõtte, sotsiaalset ja keskkonnaalast vastutust ning tegema tihedat koostööd heade raamtingimuste väljatöötamiseks; on veendunud, et tööstus peaks jätkama Euroopas investeeringute tegemist ja tootmist, püsivalt panustama teadusuuringutesse ning püüdlema säästva majanduskasvu, innovatsiooni ja õiglaselt tasustatud töökohtade poole; on veendunud, et tööstusel on oma roll sellise uue oskuskultuuri väljakujundamisel, mis pakub häid võimalusi kvaliteetseks koolituseks ning veelgi innovaatilisemate ja jätkusuutlikemate toodete ja protsesside väljatöötamiseks, ning et tööstus peaks võimaluse korral alati sõlmima Euroopas strateegilisi partnerlussuhteid;

| 135. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles töötama välja uued lähenemised vahendusele uue infrastruktuuri jälgimiseks ja ehitamiseks ning rakendama neid kodanike kaasatuse suurendamiseks, nii et infrastruktuur, mis on vajalik tööstusbaasi jätkusuutlikuks uuendamiseks (nt arukad võrgud, tuuleelektrijaamad, uued raudteeliinid) saaks kiiresti võimalikuks; |
| --- | --- |

135.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles töötama välja uued lähenemised vahendusele uue infrastruktuuri jälgimiseks ja ehitamiseks ning rakendama neid kodanike kaasatuse suurendamiseks, nii et infrastruktuur, mis on vajalik tööstusbaasi jätkusuutlikuks uuendamiseks (nt arukad võrgud, tuuleelektrijaamad, uued raudteeliinid) saaks kiiresti võimalikuks;

| 136. | väljendab oma veendumust, et ülemaailmne majanduskriis on näidanud selgelt, et äriühingud peavad asjakohase hoolikusega tegutsema täielikus vastavuses ettevõtjate sotsiaalse vastutuse põhimõtetega nii äriühingute hea haldamise kui ka keskkonnakaitse ja sotsiaalsete saavutuste puhul; |
| --- | --- |

136.

väljendab oma veendumust, et ülemaailmne majanduskriis on näidanud selgelt, et äriühingud peavad asjakohase hoolikusega tegutsema täielikus vastavuses ettevõtjate sotsiaalse vastutuse põhimõtetega nii äriühingute hea haldamise kui ka keskkonnakaitse ja sotsiaalsete saavutuste puhul;

Piirkonnad

| 137. | rõhutab, et piirkondlikud struktuurid võtavad aktiivselt osa ELi tööstuse edendamisest; on seisukohal, et investeerimisotsuste seisukohalt on olulised konkurentsiklastrid ja innovatsioonikooslused (ettevõtjad, ülikoolid, uurimiskeskused, tehnoloogiateenused, õppeasutused jne) ning võrgustikud, mis seovad ettevõtjaid omavahel (väärtusahelad, sünergiad) ja muude osalistega; on seetõttu arvamusel, et






  — | innovatsiooniklastreid ja võrgustikke, eelkõige Euroopa konkurentsivõimeklastreid ja uusi innovatsioonialaseid partnerlusi, mis käivitatakse 2011. aastal juhtalgatuse „Innovatiivne liit” osana eelkõige võtmetehnoloogiate valdkonnas, tuleks rohkem toetada, et koordineeritult edendada teadmus- ja tehnosiiret ning teadustegevust, paremat koolitust ja infrastruktuuri, mis peaks olema ka Euroopa Regionaalarengu Fondi üks prioriteete; |
| --- | --- | --- |

137.

rõhutab, et piirkondlikud struktuurid võtavad aktiivselt osa ELi tööstuse edendamisest; on seisukohal, et investeerimisotsuste seisukohalt on olulised konkurentsiklastrid ja innovatsioonikooslused (ettevõtjad, ülikoolid, uurimiskeskused, tehnoloogiateenused, õppeasutused jne) ning võrgustikud, mis seovad ettevõtjaid omavahel (väärtusahelad, sünergiad) ja muude osalistega; on seetõttu arvamusel, et

—

innovatsiooniklastreid ja võrgustikke, eelkõige Euroopa konkurentsivõimeklastreid ja uusi innovatsioonialaseid partnerlusi, mis käivitatakse 2011. aastal juhtalgatuse „Innovatiivne liit” osana eelkõige võtmetehnoloogiate valdkonnas, tuleks rohkem toetada, et koordineeritult edendada teadmus- ja tehnosiiret ning teadustegevust, paremat koolitust ja infrastruktuuri, mis peaks olema ka Euroopa Regionaalarengu Fondi üks prioriteete;

| — | EL peaks toetama piirkondlikke võrgustikustruktuure ja maapiirkondi, kes edendavad oma tööstuslikku baasi, |
| --- | --- |

—

EL peaks toetama piirkondlikke võrgustikustruktuure ja maapiirkondi, kes edendavad oma tööstuslikku baasi,

| — | klastrid ja võrgustikud tuleks koondada ühise Euroopa platvormide katuse alla, et saaks tugevdada klastrite ja võrgustike toetamist, |
| --- | --- |

—

klastrid ja võrgustikud tuleks koondada ühise Euroopa platvormide katuse alla, et saaks tugevdada klastrite ja võrgustike toetamist,

| — | tuleks toetada niisuguseid algatusi nagu linnapeade pakt ja aruka energiakasutusega linnad, kuna nendest saavad kasu nii tööstus kui ka VKEd; |
| --- | --- |

—

tuleks toetada niisuguseid algatusi nagu linnapeade pakt ja aruka energiakasutusega linnad, kuna nendest saavad kasu nii tööstus kui ka VKEd;

| — | Euroopa Investeerimispank peaks tugevdama tööstuspoliitika ja territoriaalse ühtekuuluvuse seotust; |
| --- | --- |

—

Euroopa Investeerimispank peaks tugevdama tööstuspoliitika ja territoriaalse ühtekuuluvuse seotust;

| 138. | tunnustab ELi tööstuse panust sotsiaal-majandusliku ja territoriaalse ühtekuuluvuse visiooni elluviimisse ning on seisukohal, et jõudsalt arenev tööstus on ELi piirkondade majanduskasvu ja sotsiaalse stabiilsuse hädavajalik tingimus; |
| --- | --- |

138.

tunnustab ELi tööstuse panust sotsiaal-majandusliku ja territoriaalse ühtekuuluvuse visiooni elluviimisse ning on seisukohal, et jõudsalt arenev tööstus on ELi piirkondade majanduskasvu ja sotsiaalse stabiilsuse hädavajalik tingimus;

| 139. | kutsub seepärast kasutama ja rikastama piirkondade olemasolevaid teaduse ja tehnika saavutusi, eeskätt olulistes tehnikavaldkondades, ning toetama senisest enam konkurentsiklastrite poliitikat; |
| --- | --- |

139.

kutsub seepärast kasutama ja rikastama piirkondade olemasolevaid teaduse ja tehnika saavutusi, eeskätt olulistes tehnikavaldkondades, ning toetama senisest enam konkurentsiklastrite poliitikat;

| 140. | juhib tähelepanu sellele, et asjakohase digitaalinfrastruktuuri ja innovatiivsete tehnoloogiate väljatöötamise toetamine on ELi piirkondade ning tööstusharude konkurentsivõime tõstmise seisukohast strateegilise tähtsusega, et IKT-sektoril on muude tööstussektorite tootlikkuse tõstmisel keskne roll ning et suure edastusvõimsusega ajakohane kommunikatsiooniinfrastruktuur tuleks eelkõige rajada puuduliku ühendusega piirkondadesse; selle tulemuseks võib olla soodne keskkond avaliku ja erasektori investeeringuteks ning eelkõige aitaks see tõsta ettevõtjate digitaaloskuste taset; |
| --- | --- |

140.

juhib tähelepanu sellele, et asjakohase digitaalinfrastruktuuri ja innovatiivsete tehnoloogiate väljatöötamise toetamine on ELi piirkondade ning tööstusharude konkurentsivõime tõstmise seisukohast strateegilise tähtsusega, et IKT-sektoril on muude tööstussektorite tootlikkuse tõstmisel keskne roll ning et suure edastusvõimsusega ajakohane kommunikatsiooniinfrastruktuur tuleks eelkõige rajada puuduliku ühendusega piirkondadesse; selle tulemuseks võib olla soodne keskkond avaliku ja erasektori investeeringuteks ning eelkõige aitaks see tõsta ettevõtjate digitaaloskuste taset;

*

* *

| 141. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikidele. |
| --- | --- |

141.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikidele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0223.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0209.

(3)  ELT C 279 E, 19.11.2009, lk 65.

---

Neljapäev, 10. märts 2011

| 7.7.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 199/154 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 199/154

---

Neljapäev, 10. märts 2011Ungari meediaseadus

P7_TA(2011)0094

Euroopa Parlamendi 10. märtsi 2011. aasta resolutsioon Ungari meediaseaduse kohta

2012/C 199 E/17

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 2, 3, 6 ja 7, Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 49, 56, 114, 167 ja 258, Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 11 ning Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklit 10, mis käsitlevad põhiõiguste, eelkõige sõna- ja teabevabaduse austamist, edendamist ja kaitset ning õigust meediapluralismile; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 2, 3, 6 ja 7, Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 49, 56, 114, 167 ja 258, Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 11 ning Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklit 10, mis käsitlevad põhiõiguste, eelkõige sõna- ja teabevabaduse austamist, edendamist ja kaitset ning õigust meediapluralismile;

| — | võttes arvesse 10. märtsi 2010. aasta direktiivi 2010/13/EL audiovisuaalmeedia teenuste osutamist käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta (audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 10. märtsi 2010. aasta direktiivi 2010/13/EL audiovisuaalmeedia teenuste osutamist käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta (audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv);

| — | võttes arvesse 25. mai 2009. aasta Euroopa ajakirjandusvabaduse hartat, komisjoni töödokumenti meediapluralismi kohta ELi liikmesriikides (SEK(2007)0032), komisjoni koostatud kolmeastmelist lähenemisviisi meediapluralismile ja komisjoni tellimusel läbi viidud sõltumatut uuringut, mis valmis lõplikult 2009. aastal; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 25. mai 2009. aasta Euroopa ajakirjandusvabaduse hartat, komisjoni töödokumenti meediapluralismi kohta ELi liikmesriikides (SEK(2007)0032), komisjoni koostatud kolmeastmelist lähenemisviisi meediapluralismile ja komisjoni tellimusel läbi viidud sõltumatut uuringut, mis valmis lõplikult 2009. aastal;

| — | võttes arvesse oma 22. aprilli 2004. aasta resolutsiooni sõna- ja teabevabaduse rikkumise ohu kohta Euroopa Liidus ning eriti Itaalias (1), 25. septembri 2008. aasta resolutsiooni meediakanalite koondumise ja meedia pluralismi kohta Euroopa Liidus (2), ning 7. septembri 2010. aasta resolutsiooni ajakirjanduse ja uue meedia ning Euroopa avaliku sfääri loomise kohta (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 22. aprilli 2004. aasta resolutsiooni sõna- ja teabevabaduse rikkumise ohu kohta Euroopa Liidus ning eriti Itaalias (1), 25. septembri 2008. aasta resolutsiooni meediakanalite koondumise ja meedia pluralismi kohta Euroopa Liidus (2), ning 7. septembri 2010. aasta resolutsiooni ajakirjanduse ja uue meedia ning Euroopa avaliku sfääri loomise kohta (3);

| — | võttes arvesse komisjoni avaldusi, parlamendiliikmete esitatud küsimusi ja Euroopa Parlamendis 8. oktoobril 2009. aastal toimunud arutelu teabevabaduse kohta Itaalias ja 8. septembril 2010. aastal toimunud arutelu ning 17. jaanuaril 2011. aastal kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ning kultuuri- ja hariduskomisjoni ühisel koosolekul toimunud arutelu Ungari meediaseaduse kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni avaldusi, parlamendiliikmete esitatud küsimusi ja Euroopa Parlamendis 8. oktoobril 2009. aastal toimunud arutelu teabevabaduse kohta Itaalias ja 8. septembril 2010. aastal toimunud arutelu ning 17. jaanuaril 2011. aastal kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ning kultuuri- ja hariduskomisjoni ühisel koosolekul toimunud arutelu Ungari meediaseaduse kohta;

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni otsust paluda Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametil koostada iga-aastane võrdlev aruanne meediavabaduse- ja pluralismi ning meedia sõltumatu juhtimise olukorra kohta liikmesriikides koos näitajatega; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni otsust paluda Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametil koostada iga-aastane võrdlev aruanne meediavabaduse- ja pluralismi ning meedia sõltumatu juhtimise olukorra kohta liikmesriikides koos näitajatega;

| — | võttes arvesse UNESCO kultuurilise väljenduse mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooni, eelkõige selle artikli 5 lõiget 2 ning artikleid 7 ja 11; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse UNESCO kultuurilise väljenduse mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooni, eelkõige selle artikli 5 lõiget 2 ning artikleid 7 ja 11;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2,

| A. | arvestades, et Euroopa Liit rajaneb ELi lepingu artiklis 2 sätestatud demokraatia ja õigusriigi väärtustel ning tagab seega sõna- ja teabevabaduse ning edendab neid, nagu on sätestatud põhiõiguste harta artiklis 11 ning Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklis 10, ning tunnustab põhiõiguste hartas esitatud õiguste, vabaduste ja põhimõtete õigusjõudu, mida kinnitab ka Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga ühinemine, mille oluliseks eeltingimuseks on meediavabadus ja -pluralism, ning arvestades, et nende õiguste hulka kuulub vabadus väljendada arvamust ning vabadus saada ja levitada teavet ilma avaliku võimu kontrolli, sekkumise või surveta; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liit rajaneb ELi lepingu artiklis 2 sätestatud demokraatia ja õigusriigi väärtustel ning tagab seega sõna- ja teabevabaduse ning edendab neid, nagu on sätestatud põhiõiguste harta artiklis 11 ning Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklis 10, ning tunnustab põhiõiguste hartas esitatud õiguste, vabaduste ja põhimõtete õigusjõudu, mida kinnitab ka Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga ühinemine, mille oluliseks eeltingimuseks on meediavabadus ja -pluralism, ning arvestades, et nende õiguste hulka kuulub vabadus väljendada arvamust ning vabadus saada ja levitada teavet ilma avaliku võimu kontrolli, sekkumise või surveta;

| B. | arvestades, et meediapluralism ja -vabadus tekitavad ELis ja selle liikmesriikides, eelkõige Itaalias, Bulgaarias, Rumeenias, Tšehhi Vabariigis ja Eestis, jätkuvalt tõsist muret, nagu seda näitab Ungaris 2010. aasta juuni ja detsembri vahel esitatud meediaseadusi ja põhiseaduse muudatusi hiljuti tabanud kriitika, mida väljendasid rahvusvahelised organisatsioonid, nagu Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioon (OSCE) ning Euroopa Nõukogu inimõiguste volinik, paljud rahvusvahelised ja siseriiklikud ajakirjanike kutseorganisatsioonid, toimetajad ja kirjastajad, inimõiguste ja kodanikuvabaduste eest seisvad valitsusvälised organisatsioonid ning ka liikmesriigid ja Euroopa Komisjon; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et meediapluralism ja -vabadus tekitavad ELis ja selle liikmesriikides, eelkõige Itaalias, Bulgaarias, Rumeenias, Tšehhi Vabariigis ja Eestis, jätkuvalt tõsist muret, nagu seda näitab Ungaris 2010. aasta juuni ja detsembri vahel esitatud meediaseadusi ja põhiseaduse muudatusi hiljuti tabanud kriitika, mida väljendasid rahvusvahelised organisatsioonid, nagu Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioon (OSCE) ning Euroopa Nõukogu inimõiguste volinik, paljud rahvusvahelised ja siseriiklikud ajakirjanike kutseorganisatsioonid, toimetajad ja kirjastajad, inimõiguste ja kodanikuvabaduste eest seisvad valitsusvälised organisatsioonid ning ka liikmesriigid ja Euroopa Komisjon;

| C. | arvestades, et komisjon väljendas muret ja palus Ungari valitsuselt teavet, mis käsitleks Ungari meediaseaduse vastavust audiovisuaalmeedia teenuste direktiivile ja üldiselt aquis’le, pidades eelkõige silmas kõigile audiovisuaalmeedia teenuste osutajatele kohaldatavat tasakaalustatud kajastamise kohustust, ning seadis samuti küsimuse alla meediaseaduse kooskõla proportsionaalsuse põhimõttega, Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 11 põhiõigustena sätestatud sõna- ja teabevabadusega, päritoluriigi põhimõttega ja registreerimisnõuetega, ning arvestades, et Ungari valitsus andis vastuseks täpsemat teavet ja alustas komisjoni tehtud tähelepanekutele reageerimiseks meediaseaduse muutmise protsessi; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et komisjon väljendas muret ja palus Ungari valitsuselt teavet, mis käsitleks Ungari meediaseaduse vastavust audiovisuaalmeedia teenuste direktiivile ja üldiselt aquis’le, pidades eelkõige silmas kõigile audiovisuaalmeedia teenuste osutajatele kohaldatavat tasakaalustatud kajastamise kohustust, ning seadis samuti küsimuse alla meediaseaduse kooskõla proportsionaalsuse põhimõttega, Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 11 põhiõigustena sätestatud sõna- ja teabevabadusega, päritoluriigi põhimõttega ja registreerimisnõuetega, ning arvestades, et Ungari valitsus andis vastuseks täpsemat teavet ja alustas komisjoni tehtud tähelepanekutele reageerimiseks meediaseaduse muutmise protsessi;

| D. | arvestades, et OSCE väljendas tõsiseid kahtlusi seoses Ungari seaduste reguleerimisalaga (materiaalne ja territoriaalne reguleerimisala), sõnavabadusega ja sisu reguleerimisega, riikliku meedia- ja telekommunikatsiooniameti nimetamisega ühes ja samas isikus ning avalik-õigusliku ringhäälingu põhimõtetele vastavusega (4), viidates sellele, et uute õigusaktidega õõnestatakse meediapluralismi, kaotatakse ära avalik-õigusliku meedia poliitiline ja finantssõltumatus ning kinnistatakse pikemaks ajaks vaba meediat kahjustavad aspektid, ning seoses sellega, et meediaameti ja meedianõukogu koosseis on poliitiliselt ühtne (5) ning neil on kogu meedia üle ulatuslik ja tsentraliseeritud valitsusepoolne ja poliitiline kontroll; arvestades, et lisaks tekitavad muret küsitavatel ja määratlemata põhjustel kehtestatavad ülemäärased ja äärmuslikud sanktsioonid, võimaluse puudumine sanktsioone automaatselt peatada nendel juhtudel, kui meediaameti kehtestatud sanktsioon kaevatakse kohtus edasi, ajakirjanike allikate konfidentsiaalsuse põhimõtte rikkumine ja pereväärtuste kaitse; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et OSCE väljendas tõsiseid kahtlusi seoses Ungari seaduste reguleerimisalaga (materiaalne ja territoriaalne reguleerimisala), sõnavabadusega ja sisu reguleerimisega, riikliku meedia- ja telekommunikatsiooniameti nimetamisega ühes ja samas isikus ning avalik-õigusliku ringhäälingu põhimõtetele vastavusega (4), viidates sellele, et uute õigusaktidega õõnestatakse meediapluralismi, kaotatakse ära avalik-õigusliku meedia poliitiline ja finantssõltumatus ning kinnistatakse pikemaks ajaks vaba meediat kahjustavad aspektid, ning seoses sellega, et meediaameti ja meedianõukogu koosseis on poliitiliselt ühtne (5) ning neil on kogu meedia üle ulatuslik ja tsentraliseeritud valitsusepoolne ja poliitiline kontroll; arvestades, et lisaks tekitavad muret küsitavatel ja määratlemata põhjustel kehtestatavad ülemäärased ja äärmuslikud sanktsioonid, võimaluse puudumine sanktsioone automaatselt peatada nendel juhtudel, kui meediaameti kehtestatud sanktsioon kaevatakse kohtus edasi, ajakirjanike allikate konfidentsiaalsuse põhimõtte rikkumine ja pereväärtuste kaitse;

| E. | arvestades, et parlament jagab OSCE väljendatud tõsiseid kahtlusi seoses meediaameti ja meedianõukogu poliitiliselt ühtse koosseisuga, ajalise raamistikuga, kogu meedia üle ulatusliku ja keskse valitsuse, kohtuliku ja poliitilise kontrolli rakendamisega, ning asjaoluga, et õigusakti kõige probleemsemad osad on vastuolus OSCE ja rahvusvaheliste sõnavabaduse normidega, mille näiteks on avalik-õigusliku meedia poliitilise ja finantssõltumatuse kaotamine, õigusakti reguleerimisala (materiaalne ja territoriaalne reguleerimisala) ning otsus jätta põhimõisted määratlemata, mistõttu ajakirjanikel on võimatu teada, millal nad võivad seadusega vastuollu sattuda; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et parlament jagab OSCE väljendatud tõsiseid kahtlusi seoses meediaameti ja meedianõukogu poliitiliselt ühtse koosseisuga, ajalise raamistikuga, kogu meedia üle ulatusliku ja keskse valitsuse, kohtuliku ja poliitilise kontrolli rakendamisega, ning asjaoluga, et õigusakti kõige probleemsemad osad on vastuolus OSCE ja rahvusvaheliste sõnavabaduse normidega, mille näiteks on avalik-õigusliku meedia poliitilise ja finantssõltumatuse kaotamine, õigusakti reguleerimisala (materiaalne ja territoriaalne reguleerimisala) ning otsus jätta põhimõisted määratlemata, mistõttu ajakirjanikel on võimatu teada, millal nad võivad seadusega vastuollu sattuda;

| F. | arvestades, et Euroopa Nõukogu inimõiguste volinik kutsus Ungari ametivõime üles võtma meediaseaduse läbivaatamisel arvesse Euroopa Nõukogu sõnavabaduse ja meediapluralismi norme, Euroopa Nõukogu Ministrite Komitee ja Parlamentaarse Assamblee vastavaid soovitusi ning eelkõige siduvaid norme Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis ja Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikas; arvestades samuti voliniku märkust selle kohta, et kasutatakse ähmaseid mõisteid, mida võib valesti tõlgendada, luuakse poliitiliselt tasakaalustamatu regulatiivmehhanism, millel on ebaproportsionaalselt suured volitused ja mille üle puudub täielik õiguslik järelevalve, seatakse ohtu avalik-õigusliku ringhäälingu sõltumatus ning kadumas on ajakirjanike allikate kaitse; arvestades, et volinik rõhutas samuti, et kõigil asjaomastel sidusrühmadel, sealhulgas opositsiooniparteidel ja kodanikuühiskonnal, peaks olema võimalik kõnealuse õigusakti läbivaatamisest olulisel moel osa võtta, kuna õigusakt reguleerib niivõrd olulist demokraatliku ühiskonna toimimise aspekti (6); |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Euroopa Nõukogu inimõiguste volinik kutsus Ungari ametivõime üles võtma meediaseaduse läbivaatamisel arvesse Euroopa Nõukogu sõnavabaduse ja meediapluralismi norme, Euroopa Nõukogu Ministrite Komitee ja Parlamentaarse Assamblee vastavaid soovitusi ning eelkõige siduvaid norme Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis ja Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikas; arvestades samuti voliniku märkust selle kohta, et kasutatakse ähmaseid mõisteid, mida võib valesti tõlgendada, luuakse poliitiliselt tasakaalustamatu regulatiivmehhanism, millel on ebaproportsionaalselt suured volitused ja mille üle puudub täielik õiguslik järelevalve, seatakse ohtu avalik-õigusliku ringhäälingu sõltumatus ning kadumas on ajakirjanike allikate kaitse; arvestades, et volinik rõhutas samuti, et kõigil asjaomastel sidusrühmadel, sealhulgas opositsiooniparteidel ja kodanikuühiskonnal, peaks olema võimalik kõnealuse õigusakti läbivaatamisest olulisel moel osa võtta, kuna õigusakt reguleerib niivõrd olulist demokraatliku ühiskonna toimimise aspekti (6);

| G. | arvestades, et 25. veebruaril 2011. aastal antud teises arvamuses soovitas inimõiguste volinik Ungari meediaseaduste pakett tervikuna läbi vaadata, muu hulgas eesmärgiga taastada täpsed õigussätted, mis edendaksid pluralistlikku ja sõltumatut meediat, ning tugevdaksid tagatisi, et meediat reguleerivad mehhanismid oleksid kaitstud poliitilise mõjutamise eest (7); arvestades, et inimõiguste volinik lisas, et Ungari meedia peab saama täita oma rolli kui pluralistliku ja demokraatliku ühiskonna valvur, ning et selle saavutamiseks peaks Ungari pidama kinni oma Euroopa Nõukogu liikmesriigi kohustustest, ning kasutama maksimaalselt ära selle organisatsiooni pädevust sõnavabaduse ning meediavabaduse ja pluralismi valdkonnas; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 25. veebruaril 2011. aastal antud teises arvamuses soovitas inimõiguste volinik Ungari meediaseaduste pakett tervikuna läbi vaadata, muu hulgas eesmärgiga taastada täpsed õigussätted, mis edendaksid pluralistlikku ja sõltumatut meediat, ning tugevdaksid tagatisi, et meediat reguleerivad mehhanismid oleksid kaitstud poliitilise mõjutamise eest (7); arvestades, et inimõiguste volinik lisas, et Ungari meedia peab saama täita oma rolli kui pluralistliku ja demokraatliku ühiskonna valvur, ning et selle saavutamiseks peaks Ungari pidama kinni oma Euroopa Nõukogu liikmesriigi kohustustest, ning kasutama maksimaalselt ära selle organisatsiooni pädevust sõnavabaduse ning meediavabaduse ja pluralismi valdkonnas;

| H. | arvestades, et seetõttu tuleks Ungari meediaseaduse kohaldamine viivitamatult peatada ning vaadata see läbi komisjoni, OSCE ja Euroopa Nõukogu märkuste ja ettepanekute alusel, mis võimaldaks tagada, et seadus on täiel määral kooskõlas ELi õigusaktidega ning Euroopa väärtuste ja normidega meediavabaduse ja -pluralismi ning meedia sõltumatu juhtimise valdkonnas; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et seetõttu tuleks Ungari meediaseaduse kohaldamine viivitamatult peatada ning vaadata see läbi komisjoni, OSCE ja Euroopa Nõukogu märkuste ja ettepanekute alusel, mis võimaldaks tagada, et seadus on täiel määral kooskõlas ELi õigusaktidega ning Euroopa väärtuste ja normidega meediavabaduse ja -pluralismi ning meedia sõltumatu juhtimise valdkonnas;

| I. | arvestades, et vaatamata Euroopa Parlamendi korduvatele üleskutsetele võtta vastu meediavabadust ja -pluralismi ning meedia sõltumatut juhtimist käsitlev direktiiv, on komisjon senini nimetatud ettepaneku esitamisega viivitanud, kuid vajadus selle järele on järjest kasvanud ja muutunud kiireloomulisemaks; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et vaatamata Euroopa Parlamendi korduvatele üleskutsetele võtta vastu meediavabadust ja -pluralismi ning meedia sõltumatut juhtimist käsitlev direktiiv, on komisjon senini nimetatud ettepaneku esitamisega viivitanud, kuid vajadus selle järele on järjest kasvanud ja muutunud kiireloomulisemaks;

| J. | arvestades, et 1993. aasta juunis Kopenhaagenis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel kehtestatud ELi liikmesuse Kopenhaageni kriteeriume ajakirjandus- ja sõnavabaduse valdkonnas peavad austama kõik ELi liikmesriigid ning nende rakendamine tuleb tagada asjakohaste ELi õigusaktide abil; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et 1993. aasta juunis Kopenhaagenis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel kehtestatud ELi liikmesuse Kopenhaageni kriteeriume ajakirjandus- ja sõnavabaduse valdkonnas peavad austama kõik ELi liikmesriigid ning nende rakendamine tuleb tagada asjakohaste ELi õigusaktide abil;

| K. | arvestades, et Euroopa Kohus on liidetud kohtuasjade C-39/05 P ja C-52/05 P lõigetes 45 ja 46 tunnistanud, et juurdepääs teabele võimaldab kodanikel otsustamisprotsessis paremini osaleda ning tagab haldusasutuste suurema legitiimsuse, tulemuslikkuse ja vastutuse kodanike ees demokraatlikus süsteemis, ning et see on tingimus, mis võimaldab kodanikel tõhusalt kasutada oma demokraatlikke õigusi, |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Euroopa Kohus on liidetud kohtuasjade C-39/05 P ja C-52/05 P lõigetes 45 ja 46 tunnistanud, et juurdepääs teabele võimaldab kodanikel otsustamisprotsessis paremini osaleda ning tagab haldusasutuste suurema legitiimsuse, tulemuslikkuse ja vastutuse kodanike ees demokraatlikus süsteemis, ning et see on tingimus, mis võimaldab kodanikel tõhusalt kasutada oma demokraatlikke õigusi,

| 1. | kutsub Ungari ametivõime üles taastama meedia juhtimise sõltumatuse ja peatama riigi sekkumise sõnavabadusse ja tasakaalustatud meediakajastusse, ning on veendumusel, et meedia liigne reguleerimine avaldab kahjulikku mõju ja seab ohtu tõhusa pluralismi toimimise avalikus ruumis; |
| --- | --- |

1.

kutsub Ungari ametivõime üles taastama meedia juhtimise sõltumatuse ja peatama riigi sekkumise sõnavabadusse ja tasakaalustatud meediakajastusse, ning on veendumusel, et meedia liigne reguleerimine avaldab kahjulikku mõju ja seab ohtu tõhusa pluralismi toimimise avalikus ruumis;

| 2. | peab tervitatavaks komisjoni koostööd Ungari ametivõimudega Ungari meediaseaduse vastavusseviimiseks ELi aluslepingute ja õigusnormidega, ning seaduse muutmise protsessi alustamist siseriiklikul tasandil; |
| --- | --- |

2.

peab tervitatavaks komisjoni koostööd Ungari ametivõimudega Ungari meediaseaduse vastavusseviimiseks ELi aluslepingute ja õigusnormidega, ning seaduse muutmise protsessi alustamist siseriiklikul tasandil;

| 3. | väljendab sügavat kahetsust komisjoni otsuse üle vaadelda Ungari ühenduse õigustiku rakendamise puhul vaid kolme aspekti, ja eelkõige asjaolu üle, et ei viidatud audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi artiklile 30, mistõttu komisjon piiras ise oma volitusi kontrollida Ungari vastavust Euroopa Liidu põhiõiguste hartale ELi õigusaktide rakendamisel; nõuab tungivalt, et komisjon uuriks Ungari vastavust direktiivi 2000/31/EÜ (elektroonilise kaubanduse kohta) vastutuskorrale ning seda, kuidas Ungari on üle võtnud ELi raamotsuse teatud rassismi ja ksenofoobia vormide ja ilmingute vastu võitlemise kohta kriminaalõiguse vahenditega (2008/913/JSK) ning raamotsuse terrorismivastase võitluse kohta (2008/919/JSK), mis sisaldavad viiteid sõnavabadusele ja meediavabaduse eeskirjadest kõrvalekaldumisele; |
| --- | --- |

3.

väljendab sügavat kahetsust komisjoni otsuse üle vaadelda Ungari ühenduse õigustiku rakendamise puhul vaid kolme aspekti, ja eelkõige asjaolu üle, et ei viidatud audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi artiklile 30, mistõttu komisjon piiras ise oma volitusi kontrollida Ungari vastavust Euroopa Liidu põhiõiguste hartale ELi õigusaktide rakendamisel; nõuab tungivalt, et komisjon uuriks Ungari vastavust direktiivi 2000/31/EÜ (elektroonilise kaubanduse kohta) vastutuskorrale ning seda, kuidas Ungari on üle võtnud ELi raamotsuse teatud rassismi ja ksenofoobia vormide ja ilmingute vastu võitlemise kohta kriminaalõiguse vahenditega (2008/913/JSK) ning raamotsuse terrorismivastase võitluse kohta (2008/919/JSK), mis sisaldavad viiteid sõnavabadusele ja meediavabaduse eeskirjadest kõrvalekaldumisele;

| 4. | kutsub komisjoni üles jätkama Euroopa õigusaktide, eelkõige põhiõiguste hartaga kooskõlas muudetava Ungari meediaseaduse põhjalikku järelevalvet ja hindamist; |
| --- | --- |

4.

kutsub komisjoni üles jätkama Euroopa õigusaktide, eelkõige põhiõiguste hartaga kooskõlas muudetava Ungari meediaseaduse põhjalikku järelevalvet ja hindamist;

| 5. | kutsub Ungari ametivõime üles kaasama kõiki sidusrühmi meediaseaduse ja põhiseaduse läbivaatamisse, sest põhiseadus on õigusriigi põhimõtetele tugineva demokraatliku ühiskonna alus koos asjakohaste kontrolli- ja tasakaalustusmehhanismidega, et tagada vähemuste põhiõigused enamuse türannia ohu korral; |
| --- | --- |

5.

kutsub Ungari ametivõime üles kaasama kõiki sidusrühmi meediaseaduse ja põhiseaduse läbivaatamisse, sest põhiseadus on õigusriigi põhimõtetele tugineva demokraatliku ühiskonna alus koos asjakohaste kontrolli- ja tasakaalustusmehhanismidega, et tagada vähemuste põhiõigused enamuse türannia ohu korral;

| 6. | kutsub Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 265 alusel komisjoni üles esitama kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 225 enne aasta lõppu meediavabadust ja -pluralismi ning meedia sõltumatut juhtimist käsitleva seadusandliku algatuse, mis võimaldaks parandada puudused meediavaldkonda käsitlevas ELi õiguslikus raamistikus, kasutades seejuures oma pädevust siseturu, audiovisuaalpoliitika, konkurentsi, telekommunikatsiooni, riiklike toetuste, avaliku teenindamise kohustuse ja igaühe põhiõiguste valdkonnas ELi territooriumil, et määrata kindlaks vähemalt põhilised miinimumnormid, mida kõik liikmesriigid on kohustatud siseriiklikes õigusaktides järgima, et tagada teabevabadus, asjakohasel tasemel meediapluralism ja meedia sõltumatu juhtimine, ning neid edendada; |
| --- | --- |

6.

kutsub Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 265 alusel komisjoni üles esitama kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 225 enne aasta lõppu meediavabadust ja -pluralismi ning meedia sõltumatut juhtimist käsitleva seadusandliku algatuse, mis võimaldaks parandada puudused meediavaldkonda käsitlevas ELi õiguslikus raamistikus, kasutades seejuures oma pädevust siseturu, audiovisuaalpoliitika, konkurentsi, telekommunikatsiooni, riiklike toetuste, avaliku teenindamise kohustuse ja igaühe põhiõiguste valdkonnas ELi territooriumil, et määrata kindlaks vähemalt põhilised miinimumnormid, mida kõik liikmesriigid on kohustatud siseriiklikes õigusaktides järgima, et tagada teabevabadus, asjakohasel tasemel meediapluralism ja meedia sõltumatu juhtimine, ning neid edendada;

| 7. | kutsub Ungari ametivõime üles jätkama meediaseaduse läbivaatamist kooskõlas Euroopa Parlamendi, komisjoni, OSCE ja Euroopa Nõukogu inimõiguste voliniku märkuste ja ettepanekutega ning Euroopa Nõukogu Ministrite Komitee ja Parlamentaarse Assamblee soovituste ning Euroopa Kohtu ja Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikaga, ning juhul kui seadus leitakse olevat vastuolus aluslepingute või ELi õiguse, põhiõiguste harta või Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni sõnastuse või mõttega, võtma vastu otsuse seadus või selle vastuolus olevad osad tühistada ja jätta need kohaldamata; |
| --- | --- |

7.

kutsub Ungari ametivõime üles jätkama meediaseaduse läbivaatamist kooskõlas Euroopa Parlamendi, komisjoni, OSCE ja Euroopa Nõukogu inimõiguste voliniku märkuste ja ettepanekutega ning Euroopa Nõukogu Ministrite Komitee ja Parlamentaarse Assamblee soovituste ning Euroopa Kohtu ja Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikaga, ning juhul kui seadus leitakse olevat vastuolus aluslepingute või ELi õiguse, põhiõiguste harta või Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni sõnastuse või mõttega, võtma vastu otsuse seadus või selle vastuolus olevad osad tühistada ja jätta need kohaldamata;

| 8. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Nõukogule, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametile ning OSCE-le. |
| --- | --- |

8.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Nõukogule, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametile ning OSCE-le.

---

(1)  ELT C 104 E, 30.4.2004, lk 1026.

(2)  ELT C 8 E, 14.1.2010, lk 85.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0307.

(4)  Ungari meedia- ja telekommunikatsiooni valdkonna õigusaktide ja eelnõude paketi analüüs ning hinnang OSCE-le, koostanud Dr Karol Jakubowicz.

(5)  OSCE meediavabaduse esindaja 14. jaanuari 2010. aasta kiri kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni esimehele.

(6)  http://www.coe.int/t/commissioner/News/2011/110201Hungary_en.asp.

(7)  https://wcd.coe.int/wcd/ViewDoc.jsp?id=1751289.

---

| 7.7.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 199/158 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 199/158

---

Neljapäev, 10. märts 2011Lõunapoolsed naaberriigid ja eelkõige Liibüa ning humanitaaraspektid

P7_TA(2011)0095

Euroopa Parlamendi 10. märtsi 2011. aasta resolutsioon lõunanaabruse ja eriti Liibüa kohta

2012/C 199 E/18

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 1. märtsi 2011. aasta resolutsiooni, millega peatati ühehäälselt Liibüa liikmestaatus ÜRO inimõiguste nõukogus (UNHRC); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 1. märtsi 2011. aasta resolutsiooni, millega peatati ühehäälselt Liibüa liikmestaatus ÜRO inimõiguste nõukogus (UNHRC);

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu (UNSC) 26. veebruari 2011. aasta resolutsiooni 1970/2011; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu (UNSC) 26. veebruari 2011. aasta resolutsiooni 1970/2011;

| — | võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2011. aasta otsust, millega rakendatakse UNSC resolutsiooni ja kehtestatakse täiendavad piiravad meetmed nende suhtes, kes vastutavad Liibüa tsiviilelanikkonna vägivaldse mahasurumise eest; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2011. aasta otsust, millega rakendatakse UNSC resolutsiooni ja kehtestatakse täiendavad piiravad meetmed nende suhtes, kes vastutavad Liibüa tsiviilelanikkonna vägivaldse mahasurumise eest;

| — | võttes arvesse UNHRC resolutsiooni S-15/2, mis võeti vastu 25. veebruaril 2011; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse UNHRC resolutsiooni S-15/2, mis võeti vastu 25. veebruaril 2011;

| — | võttes arvesse ELi–Liibüa raamlepingu läbirääkimiste peatamist 22. veebruaril 2011; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi–Liibüa raamlepingu läbirääkimiste peatamist 22. veebruaril 2011;

| — | võttes arvesse kõrge esindaja Catherine Ashtoni hiljutisi avaldusi Liibüa ja Põhja-Aafrika kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kõrge esindaja Catherine Ashtoni hiljutisi avaldusi Liibüa ja Põhja-Aafrika kohta;

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Liibüa kohta, eelkõige 17. juuni 2010. aasta resolutsiooni hukkamiste kohta Liibüas (1), ja oma 20. jaanuari 2011. aasta soovitust, milles väljendati kriitilisi tingimusi seoses ELi ja Liibüa raamlepingu läbirääkimistega (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Liibüa kohta, eelkõige 17. juuni 2010. aasta resolutsiooni hukkamiste kohta Liibüas (1), ja oma 20. jaanuari 2011. aasta soovitust, milles väljendati kriitilisi tingimusi seoses ELi ja Liibüa raamlepingu läbirääkimistega (2);

| — | võttes arvesse 28. juuli 1951. aasta Genfi konventsiooni ja 31. jaanuari 1967. aasta pagulasseisundi protokolli; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 28. juuli 1951. aasta Genfi konventsiooni ja 31. jaanuari 1967. aasta pagulasseisundi protokolli;

| — | võttes arvesse inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat ja selle protokolli inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika kohtu loomise kohta, mille Liibüa ratifitseeris vastavalt 26. märtsil 1987 ja 19. novembril 2003; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat ja selle protokolli inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika kohtu loomise kohta, mille Liibüa ratifitseeris vastavalt 26. märtsil 1987 ja 19. novembril 2003;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 4,

| A. | arvestades, et hiljutistel meeleavaldustel mitmetes araabia maades Põhja-Aafrikas ja Lähis-Idas on nõutud autoritaarsete režiimide kaotamist ning poliitilisi, majanduslikke ja sotsiaalseid reforme, vabadust, demokraatiat ja tavakodanikele paremaid elutingimusi; arvestades, et ulatuslikud meeleavaldused paljudes araabia maades on näidanud, et ebademokraatlikud ja autoritaarsed režiimid ei suuda tagada tõelist stabiilsust ning demokraatlikud väärtused on majanduslike ja poliitiliste partnerluste puhul kesksel kohal; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et hiljutistel meeleavaldustel mitmetes araabia maades Põhja-Aafrikas ja Lähis-Idas on nõutud autoritaarsete režiimide kaotamist ning poliitilisi, majanduslikke ja sotsiaalseid reforme, vabadust, demokraatiat ja tavakodanikele paremaid elutingimusi; arvestades, et ulatuslikud meeleavaldused paljudes araabia maades on näidanud, et ebademokraatlikud ja autoritaarsed režiimid ei suuda tagada tõelist stabiilsust ning demokraatlikud väärtused on majanduslike ja poliitiliste partnerluste puhul kesksel kohal;

| B. | arvestades, et meeleavaldused Liibüa režiimi vastu algasid 15. veebruaril 2011 Benghazi linnas, levisid sealt üle kogu maa ja jõudsid välja Al Baydasse, Al-Qubasse, Darnah’sse ja Az Zintani ning meeleavaldajad võtsid oma kontrolli alla hulga linnu, eelkõige Liibüa idaosas; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et meeleavaldused Liibüa režiimi vastu algasid 15. veebruaril 2011 Benghazi linnas, levisid sealt üle kogu maa ja jõudsid välja Al Baydasse, Al-Qubasse, Darnah’sse ja Az Zintani ning meeleavaldajad võtsid oma kontrolli alla hulga linnu, eelkõige Liibüa idaosas;

| C. | arvestades, et Gaddafi režiim on meeleavaldajaid enneolematu vägivallaga rünnanud ning on kasutanud meeleavalduste vägivaldseks mahasurumiseks Liibüa relvajõude ja korrakaitsevägesid, samuti palgasõdureid ja välisriikide võitlejaid, muu hulgas kasutanud valimatult kuulipildujaid, snaipereid ja sõjalennukeid tsiviilisikute vastu; arvestades, et see on kaasa toonud järjest enam hukkunuid ja suure vigastatute ja vahistatute arvu; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Gaddafi režiim on meeleavaldajaid enneolematu vägivallaga rünnanud ning on kasutanud meeleavalduste vägivaldseks mahasurumiseks Liibüa relvajõude ja korrakaitsevägesid, samuti palgasõdureid ja välisriikide võitlejaid, muu hulgas kasutanud valimatult kuulipildujaid, snaipereid ja sõjalennukeid tsiviilisikute vastu; arvestades, et see on kaasa toonud järjest enam hukkunuid ja suure vigastatute ja vahistatute arvu;

| D. | arvestades, et režiimi jõhkrad ja vägivaldsed sammud Liibüa elanikkonna vastu on põhjustanud riigis lisaks paljude sõjaväelaste ülejooksmisele ka valitsusliikmete tagasiastumist; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et režiimi jõhkrad ja vägivaldsed sammud Liibüa elanikkonna vastu on põhjustanud riigis lisaks paljude sõjaväelaste ülejooksmisele ka valitsusliikmete tagasiastumist;

| E. | arvestades, et UNHRC andmetel on viimastel päevadel Liibüast Tuneesiasse, Egiptusse ja Nigeeriasse põgenenud üle 200 000 inimese ning nendele lisaks on veel sadu tuhandeid põgenikke ja võõrtöölisi, kes ülimalt rasketes tingimustes püüavad konflikti eest pageda või Liibüast lahkuda; arvestades, et see põhjustab humanitaarse hädaolukorra, millele EL peab kiiresti reageerima; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et UNHRC andmetel on viimastel päevadel Liibüast Tuneesiasse, Egiptusse ja Nigeeriasse põgenenud üle 200 000 inimese ning nendele lisaks on veel sadu tuhandeid põgenikke ja võõrtöölisi, kes ülimalt rasketes tingimustes püüavad konflikti eest pageda või Liibüast lahkuda; arvestades, et see põhjustab humanitaarse hädaolukorra, millele EL peab kiiresti reageerima;

| F. | arvestades, et pärast seda kui UNHRC oli oma 15. eriistungjärgul 25. veebruaril 2011 konsensuslikult vastu võtnud resolutsiooni inimõiguste olukorra kohta Liibüas, milles mõistetakse hukka Liibüas sooritatud rängad ja süstemaatilised inimõiguste rikkumised ja märgitakse, et mõned neist võivad endast kujutada inimsusevastaseid kuritegusid, otsustas ÜRO Peaassamblee 2. märtsil 2011 UNHRC soovitusel peatada Liibüa liikmelisuse UNHRCs; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et pärast seda kui UNHRC oli oma 15. eriistungjärgul 25. veebruaril 2011 konsensuslikult vastu võtnud resolutsiooni inimõiguste olukorra kohta Liibüas, milles mõistetakse hukka Liibüas sooritatud rängad ja süstemaatilised inimõiguste rikkumised ja märgitakse, et mõned neist võivad endast kujutada inimsusevastaseid kuritegusid, otsustas ÜRO Peaassamblee 2. märtsil 2011 UNHRC soovitusel peatada Liibüa liikmelisuse UNHRCs;

| G. | arvestades, et vastuseks UNSC 26. veebruari 2011. aasta resolutsioonile Liibüa kohta, milles on öeldud, et Liibüa olukorra uurimiseks tuleks pöörduda Rahvusvahelise Kriminaalkohtu (ICC) poole, algatas ICC prokurör 3. märtsil 2011 uurimise Liibüas väidetavalt sooritatud, sealhulgas Muammar al-Gaddafi ja tema režiimi liikmete sooritatud inimsusevastaste kuritegude asjas; arvestades, et UNSC resolutsiooniga 1970 kehtestatakse Liibüa suhtes relvaembargo ning nähakse Gaddafi perekonnale ja režiimile ette reisikeeld ja varade külmutamine ning lubatakse samal ajal kõigil ÜRO liikmesriikidel konfiskeerida ja kõrvaldada keelustatud sõjalise iseloomuga varustust; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et vastuseks UNSC 26. veebruari 2011. aasta resolutsioonile Liibüa kohta, milles on öeldud, et Liibüa olukorra uurimiseks tuleks pöörduda Rahvusvahelise Kriminaalkohtu (ICC) poole, algatas ICC prokurör 3. märtsil 2011 uurimise Liibüas väidetavalt sooritatud, sealhulgas Muammar al-Gaddafi ja tema režiimi liikmete sooritatud inimsusevastaste kuritegude asjas; arvestades, et UNSC resolutsiooniga 1970 kehtestatakse Liibüa suhtes relvaembargo ning nähakse Gaddafi perekonnale ja režiimile ette reisikeeld ja varade külmutamine ning lubatakse samal ajal kõigil ÜRO liikmesriikidel konfiskeerida ja kõrvaldada keelustatud sõjalise iseloomuga varustust;

| H. | arvestades, et nõukogu 28. veebruari 2011. aasta otsusega kehtestatakse täiendavad piiravad meetmed, eelkõige viisakeeld ja varade külmutamine Liibüa tsiviilelanikkonna vägivaldse mahasurumise eest vastutavate isikute suhtes, täites nii UNSC 26. veebruari 2011. aasta resolutsiooni Liibüa kohta; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et nõukogu 28. veebruari 2011. aasta otsusega kehtestatakse täiendavad piiravad meetmed, eelkõige viisakeeld ja varade külmutamine Liibüa tsiviilelanikkonna vägivaldse mahasurumise eest vastutavate isikute suhtes, täites nii UNSC 26. veebruari 2011. aasta resolutsiooni Liibüa kohta;

| I. | arvestades, et mitmed maailma liidrid on mässu algusest saadik kutsunud Gaddafit korduvalt üles võimust loobuma; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et mitmed maailma liidrid on mässu algusest saadik kutsunud Gaddafit korduvalt üles võimust loobuma;

| J. | arvestades, et Araabia Liiga peatas 22. veebruaril 2011 Liibüa liikmesuse ning 3. märtsil 2011 teatas liiga peasekretär, et juhul kui kokkupõrked Liibüas jätkuvad, võib liiga Aafrika Liiduga kooskõlastatult toetada lennukeelutsooni Liibüa kohal; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Araabia Liiga peatas 22. veebruaril 2011 Liibüa liikmesuse ning 3. märtsil 2011 teatas liiga peasekretär, et juhul kui kokkupõrked Liibüas jätkuvad, võib liiga Aafrika Liiduga kooskõlastatult toetada lennukeelutsooni Liibüa kohal;

| K. | arvestades, et Liibüa rahvuslik üleminekunõukogu kutsus 5. märtsil 2011 tehtud avalduses rahvusvahelist üldsust üles „täitma oma kohustusi ning ilma otsese sõjalise sekkumiseta Liibüa territooriumil kaitsma Liibüa rahvast genotsiidi jätkumise ja inimsusevastaste kuritegude eest”; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Liibüa rahvuslik üleminekunõukogu kutsus 5. märtsil 2011 tehtud avalduses rahvusvahelist üldsust üles „täitma oma kohustusi ning ilma otsese sõjalise sekkumiseta Liibüa territooriumil kaitsma Liibüa rahvast genotsiidi jätkumise ja inimsusevastaste kuritegude eest”;

| L. | arvestades, et EL peatas 22. veebruarist 2011 käimasolevad läbirääkimised ELi–Liibüa raamlepingu üle ning kõik koostöölepingud Liibüaga; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et EL peatas 22. veebruarist 2011 käimasolevad läbirääkimised ELi–Liibüa raamlepingu üle ning kõik koostöölepingud Liibüaga;

| M. | arvestades, et EL on eluliselt huvitatud demokraatlikust, stabiilsest, jõukast ja rahumeelsest Põhja-Aafrikast; arvestades, et viimase aja sündmused Liibüas, Egiptuses ja Tuneesias näitavad tungivat vajadust muuta ELi välispoliitikat Vahemere piirkonnas; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et EL on eluliselt huvitatud demokraatlikust, stabiilsest, jõukast ja rahumeelsest Põhja-Aafrikast; arvestades, et viimase aja sündmused Liibüas, Egiptuses ja Tuneesias näitavad tungivat vajadust muuta ELi välispoliitikat Vahemere piirkonnas;

| N. | arvestades, et reedel, 11. märtsil 2011 toimuval Euroopa Ülemkogu erakorralisel kohtumisel tutvutakse ilmselt põhjalikult kõrge esindaja ja komisjoni aruandega ELi vahendite kiire kohandamise kohta ning kõrge esindaja aruandega ülemineku- ja ümberkorraldusprotsessi toetamise kohta, |
| --- | --- |

N.

arvestades, et reedel, 11. märtsil 2011 toimuval Euroopa Ülemkogu erakorralisel kohtumisel tutvutakse ilmselt põhjalikult kõrge esindaja ja komisjoni aruandega ELi vahendite kiire kohandamise kohta ning kõrge esindaja aruandega ülemineku- ja ümberkorraldusprotsessi toetamise kohta,

| 1. | väljendab oma solidaarsust Liibüa rahvaga, eriti Liibüa noortega, kes on olnud edasiviiv jõud võitluses demokraatia ja režiimivahetuse eest, kiidab nende julgust ja otsustavust ning avaldab kindlat toetust nende õiguspärastele püüdlustele demokraatia, majanduse ja sotsiaalvaldkonnas; |
| --- | --- |

1.

väljendab oma solidaarsust Liibüa rahvaga, eriti Liibüa noortega, kes on olnud edasiviiv jõud võitluses demokraatia ja režiimivahetuse eest, kiidab nende julgust ja otsustavust ning avaldab kindlat toetust nende õiguspärastele püüdlustele demokraatia, majanduse ja sotsiaalvaldkonnas;

| 2. | mõistab teravalt hukka inimõiguste jõhkra ja süstemaatilise rikkumise Liibüas ning Gadaffi režiimi vägivaldsed repressioonid rahumeelsete demokraatiat toetavate meeleavaldajate, ajakirjanike ja inimõiguste kaitsjate vastu; peab väga kahetsusväärseks, et see tõi kaasa palju hukkunuid ja rohkesti vigastatuid; avaldab kaastunnet ohvrite perekondadele; mõistab hukka vaenu õhutamise tsiviilelanikkonna vastu, mida režiimi kõrgeima taseme esindajad Muammar al-Gaddafi ja tema poeg Saif al-Islam oma avaldustes selgelt tegid; |
| --- | --- |

2.

mõistab teravalt hukka inimõiguste jõhkra ja süstemaatilise rikkumise Liibüas ning Gadaffi režiimi vägivaldsed repressioonid rahumeelsete demokraatiat toetavate meeleavaldajate, ajakirjanike ja inimõiguste kaitsjate vastu; peab väga kahetsusväärseks, et see tõi kaasa palju hukkunuid ja rohkesti vigastatuid; avaldab kaastunnet ohvrite perekondadele; mõistab hukka vaenu õhutamise tsiviilelanikkonna vastu, mida režiimi kõrgeima taseme esindajad Muammar al-Gaddafi ja tema poeg Saif al-Islam oma avaldustes selgelt tegid;

| 3. | nõuab kolonel Gadaffi julma diktaatorliku režiimi kohest lõppu ning kutsub teda üles viivitamata tagasi astuma, et tõkestada edasist verevalamist ja võimaldada rahumeelse poliitilise ülemineku toimumist; kutsub Liibüa ametivõime üles tegema kohe lõppu vägivallale ja andma võimalust olukorra rahumeelseks lahendamiseks, mis vastaks Liibüa rahva õigustatud ootustele; kutsub Liibüa ametivõime üles järgima inimõigusi ja rahvusvahelist humanitaarõigust, tühistama kõik sõnavabaduse piirangud, sealhulgas internetis, ning võimaldama sõltumatutele inimõiguste vaatlejatele ja välismaisele meediale kohe juurdepääsu riigile; |
| --- | --- |

3.

nõuab kolonel Gadaffi julma diktaatorliku režiimi kohest lõppu ning kutsub teda üles viivitamata tagasi astuma, et tõkestada edasist verevalamist ja võimaldada rahumeelse poliitilise ülemineku toimumist; kutsub Liibüa ametivõime üles tegema kohe lõppu vägivallale ja andma võimalust olukorra rahumeelseks lahendamiseks, mis vastaks Liibüa rahva õigustatud ootustele; kutsub Liibüa ametivõime üles järgima inimõigusi ja rahvusvahelist humanitaarõigust, tühistama kõik sõnavabaduse piirangud, sealhulgas internetis, ning võimaldama sõltumatutele inimõiguste vaatlejatele ja välismaisele meediale kohe juurdepääsu riigile;

| 4. | toetab täielikult UNSC resolutsiooni 1970, milles mõistetakse hukka inimõiguste jõhker ja süstemaatiline rikkumine Liibüas, nõutakse pöördumist ICCsse, kehtestatakse Liibüa suhtes relvaembargo ning nähakse Muammar al-Gaddafi perekonnale ette reisikeeld ja nende varade külmutamine; rõhutab, et tsiviilisikute vastaste rünnakute toimepanijatel lasub rahvusvahelise seaduse kohaselt isiklik kriminaalvastutus, nad tuleb kohtu alla anda ning keegi ei tohi jääda karistamata; toetab kindlalt ICC prokuröri algatatud uurimist Muammar al-Gaddafi ja tema režiimi liikmete poolt väidetavalt sooritatud inimsusevastaste kuritegude asjas; |
| --- | --- |

4.

toetab täielikult UNSC resolutsiooni 1970, milles mõistetakse hukka inimõiguste jõhker ja süstemaatiline rikkumine Liibüas, nõutakse pöördumist ICCsse, kehtestatakse Liibüa suhtes relvaembargo ning nähakse Muammar al-Gaddafi perekonnale ette reisikeeld ja nende varade külmutamine; rõhutab, et tsiviilisikute vastaste rünnakute toimepanijatel lasub rahvusvahelise seaduse kohaselt isiklik kriminaalvastutus, nad tuleb kohtu alla anda ning keegi ei tohi jääda karistamata; toetab kindlalt ICC prokuröri algatatud uurimist Muammar al-Gaddafi ja tema režiimi liikmete poolt väidetavalt sooritatud inimsusevastaste kuritegude asjas;

| 5. | märgib, et EL on olnud esimene UNSC sanktsioonide rakendaja ning ELi meetmed on veelgi ulatuslikumad, hõlmates omapoolsete sanktsioonide kehtestamist; tervitab nõukogu otsust keelata Liibüale müüa varustust, mida võidakse kasutada siserepressioonideks, ning laiendada nende isikute ringi, kelle suhtes kohaldatakse varade külmutamist ja viisakeeldu; nõuab sanktsioonide tulemuslikkuse pidevat hindamist; |
| --- | --- |

5.

märgib, et EL on olnud esimene UNSC sanktsioonide rakendaja ning ELi meetmed on veelgi ulatuslikumad, hõlmates omapoolsete sanktsioonide kehtestamist; tervitab nõukogu otsust keelata Liibüale müüa varustust, mida võidakse kasutada siserepressioonideks, ning laiendada nende isikute ringi, kelle suhtes kohaldatakse varade külmutamist ja viisakeeldu; nõuab sanktsioonide tulemuslikkuse pidevat hindamist;

| 6. | rõhutab, et iga meede peaks hõlmama kõiki Liibüa varasid, sh Liibüa investeerimisameti hallatavaid riiklikke investeerimisfonde; nõuab, et varade külmutamine hõlmaks ka nafta ja gaasi müügist saadud tulu; palub nõukogul ja liikmesriikidel avaldada kogu teabe kõikide külmutatud varade kohta; pooldab sellega seoses arutelusid ELi täiendavate sanktsioonide üle, et külmutada ka Gaddafi režiimiga seotud Liibüa ettevõtete varad; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et iga meede peaks hõlmama kõiki Liibüa varasid, sh Liibüa investeerimisameti hallatavaid riiklikke investeerimisfonde; nõuab, et varade külmutamine hõlmaks ka nafta ja gaasi müügist saadud tulu; palub nõukogul ja liikmesriikidel avaldada kogu teabe kõikide külmutatud varade kohta; pooldab sellega seoses arutelusid ELi täiendavate sanktsioonide üle, et külmutada ka Gaddafi režiimiga seotud Liibüa ettevõtete varad;

| 7. | tervitab nõukogu 28. veebruari 2011. aasta otsust keelata relvade, laskemoona ja nendega seotud varustuse tarnimine Liibüasse; kutsub sellega seoses nõukogu üles kontrollima, kas on rikutud ELi relvaekspordi toimimisjuhendit, ja võtma vastu rangeid meetmeid tagamaks, et kõik liikmesriigid järgivad toimimisjuhendit täies ulatuses; palub kõrgel esindajal uurida võimalust kasutada embargo jõustamisel ÜJKP lennu- ja mereväe vahendeid; |
| --- | --- |

7.

tervitab nõukogu 28. veebruari 2011. aasta otsust keelata relvade, laskemoona ja nendega seotud varustuse tarnimine Liibüasse; kutsub sellega seoses nõukogu üles kontrollima, kas on rikutud ELi relvaekspordi toimimisjuhendit, ja võtma vastu rangeid meetmeid tagamaks, et kõik liikmesriigid järgivad toimimisjuhendit täies ulatuses; palub kõrgel esindajal uurida võimalust kasutada embargo jõustamisel ÜJKP lennu- ja mereväe vahendeid;

| 8. | toetab täielikult UNHRC otsust lähetada Liibüasse sõltumatu rahvusvaheline uurimiskomisjon, et uurida inimõigusi käsitleva rahvusvahelise õiguse rikkumisi, ning ÜRO Peaassamblee 2. märtsi 2011. aasta otsust peatada Liibüa liikmelisus UNHRCs; |
| --- | --- |

8.

toetab täielikult UNHRC otsust lähetada Liibüasse sõltumatu rahvusvaheline uurimiskomisjon, et uurida inimõigusi käsitleva rahvusvahelise õiguse rikkumisi, ning ÜRO Peaassamblee 2. märtsi 2011. aasta otsust peatada Liibüa liikmelisus UNHRCs;

| 9. | kutsub ELi ja rahvusvahelist üldsust üles võtma kõikvõimalikke meetmeid, et täielikult isoleerida Gadaffi ja tema režiim nii riigisiseselt kui ka rahvusvaheliselt; |
| --- | --- |

9.

kutsub ELi ja rahvusvahelist üldsust üles võtma kõikvõimalikke meetmeid, et täielikult isoleerida Gadaffi ja tema režiim nii riigisiseselt kui ka rahvusvaheliselt;

| 10. | rõhutab, et EL ja selle liikmesriigid peavad täitma kaitsmise kohustust, et kaitsta Liibüa tsiviilelanikke suurte relvarünnakute eest; juhib tähelepanu asjaolule, et seetõttu ei saa välistada ühtegi ÜRO põhikirjas nimetatud võimalust; palub kõrgel esindajal ja liikmesriikidel olla valmis UNSC otsuseks edasiste meetmete kohta, mis võivad sisaldada lennukeelutsooni kehtestamist, et takistada režiimi tsiviilelanikkonda ründamast; rõhutab, et mis tahes ELi ja liikmesriikide poolsed meetmed peaksid olema kooskõlas ÜRO mandaadiga ning põhinema koordineerimisel Araabia Liiga ja Aafrika Liiduga, ergutades mõlemaid organisatsioone suunama rahvusvahelisi jõupingutusi; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et EL ja selle liikmesriigid peavad täitma kaitsmise kohustust, et kaitsta Liibüa tsiviilelanikke suurte relvarünnakute eest; juhib tähelepanu asjaolule, et seetõttu ei saa välistada ühtegi ÜRO põhikirjas nimetatud võimalust; palub kõrgel esindajal ja liikmesriikidel olla valmis UNSC otsuseks edasiste meetmete kohta, mis võivad sisaldada lennukeelutsooni kehtestamist, et takistada režiimi tsiviilelanikkonda ründamast; rõhutab, et mis tahes ELi ja liikmesriikide poolsed meetmed peaksid olema kooskõlas ÜRO mandaadiga ning põhinema koordineerimisel Araabia Liiga ja Aafrika Liiduga, ergutades mõlemaid organisatsioone suunama rahvusvahelisi jõupingutusi;

| 11. | palub komisjoni asepresidendil/Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal luua suhted Liibüa rahvusliku üleminekunõukoguga ning alustada nende ametlikustamise protsessiga, et ergutada üleminekut demokraatiale, tagades Liibüa ühiskonna esindajate laialdase osaluse ning suurendades üleminekuprotsessis naiste ja vähemuste õigusi, ning palub toetada üleminekunõukogu vabastatud piirkonnas, et vähendada survet kohalikule elanikkonnale ning rahuldada peamised humanitaarvajadused, muu hulgas arstiabi osas; |
| --- | --- |

11.

palub komisjoni asepresidendil/Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal luua suhted Liibüa rahvusliku üleminekunõukoguga ning alustada nende ametlikustamise protsessiga, et ergutada üleminekut demokraatiale, tagades Liibüa ühiskonna esindajate laialdase osaluse ning suurendades üleminekuprotsessis naiste ja vähemuste õigusi, ning palub toetada üleminekunõukogu vabastatud piirkonnas, et vähendada survet kohalikule elanikkonnale ning rahuldada peamised humanitaarvajadused, muu hulgas arstiabi osas;

| 12. | nõuab tungivalt, et EL annaks panuse demokraatlikesse reformidesse ja õigusriigi institutsioonide rajamisse Liibüas, toetades vaba ajakirjanduse ja sõltumatute kodanikuühiskonna organisatsioonide arengut ning eelkõige demokraatlikke poliitilisi parteisid, et tulevikus saaksid toimuda demokraatlikud valimised; |
| --- | --- |

12.

nõuab tungivalt, et EL annaks panuse demokraatlikesse reformidesse ja õigusriigi institutsioonide rajamisse Liibüas, toetades vaba ajakirjanduse ja sõltumatute kodanikuühiskonna organisatsioonide arengut ning eelkõige demokraatlikke poliitilisi parteisid, et tulevikus saaksid toimuda demokraatlikud valimised;

| 13. | on sügavalt mures süveneva humanitaarkriisi pärast, kuna Liibüast on vägivalla eest pagemas üle 200 000 migrandi, kellest paljud ei pääse Liibüa ja Tuneesia piirilt edasi ning teised jäävad pidama Tuneesia, Egiptuse ja Nigeri põgenikekelaagritesse; kutsub praeguseid ja tulevasi Liibüa ametivõime üles lubama riiki humanitaarabiorganisatsioone ning tagama humanitaartöötajate turvalisuse; |
| --- | --- |

13.

on sügavalt mures süveneva humanitaarkriisi pärast, kuna Liibüast on vägivalla eest pagemas üle 200 000 migrandi, kellest paljud ei pääse Liibüa ja Tuneesia piirilt edasi ning teised jäävad pidama Tuneesia, Egiptuse ja Nigeri põgenikekelaagritesse; kutsub praeguseid ja tulevasi Liibüa ametivõime üles lubama riiki humanitaarabiorganisatsioone ning tagama humanitaartöötajate turvalisuse;

| 14. | palub nõukogul, komisjonil ja kõrgel esindajal teha kättesaadavaks kõik vajalikud rahalised ja inimressursid, et toetada jõulist rahvusvahelist humanitaaroperatsiooni, aidates UNHCRi ja teisi asjaomaseid humanitaarasutusi kaitse ja hädaabi pakkumisel kõikidele abivajajatele; toetab volinik Georgieva ning humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraadi kasutusele võetud meetmeid ja rahalisi vahendeid, samuti mõnede liikmesriikide antud humanitaarabi olukorraga toimetulekuks; kutsub ELi ja selle liikmesriike üles korraldama lennu- ja laevatransporti, et aidata migrante, varjupaigataotlejaid ja põgenikke Liibüast nende kodumaale tagasi toimetada või mujale asustada, järgides rahvusvahelist õigust ja asjaomaseid Euroopa Liidu õigusakte, ning andma rahalist abi, mida taotlesid ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet ja Rahvusvaheline Migratsiooniorganisatsioon oma 3. märtsil 2011 avaldatud ühispöördumises; |
| --- | --- |

14.

palub nõukogul, komisjonil ja kõrgel esindajal teha kättesaadavaks kõik vajalikud rahalised ja inimressursid, et toetada jõulist rahvusvahelist humanitaaroperatsiooni, aidates UNHCRi ja teisi asjaomaseid humanitaarasutusi kaitse ja hädaabi pakkumisel kõikidele abivajajatele; toetab volinik Georgieva ning humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraadi kasutusele võetud meetmeid ja rahalisi vahendeid, samuti mõnede liikmesriikide antud humanitaarabi olukorraga toimetulekuks; kutsub ELi ja selle liikmesriike üles korraldama lennu- ja laevatransporti, et aidata migrante, varjupaigataotlejaid ja põgenikke Liibüast nende kodumaale tagasi toimetada või mujale asustada, järgides rahvusvahelist õigust ja asjaomaseid Euroopa Liidu õigusakte, ning andma rahalist abi, mida taotlesid ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet ja Rahvusvaheline Migratsiooniorganisatsioon oma 3. märtsil 2011 avaldatud ühispöördumises;

| 15. | kutsub komisjoni üles tagama kõik vajalikud meetmed, sealhulgas piisavad rahalised, inim- ja tehnilised ressursid, et EL suudaks kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 80 adekvaatselt reageerida massiliste rändevoogude korral; |
| --- | --- |

15.

kutsub komisjoni üles tagama kõik vajalikud meetmed, sealhulgas piisavad rahalised, inim- ja tehnilised ressursid, et EL suudaks kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 80 adekvaatselt reageerida massiliste rändevoogude korral;

| 16. | tuletab meelde, et ELi ja Aafrika 2007. aasta ühisstrateegias lubasid ELi ja Aafrika riikide juhid võtta vajalikke meetmeid, et tagada ebaseaduslikult omandatud varade, sealhulgas rahaliste vahendite uurimine ja tagastamine nendele riikidele, kust need varad pärinevad; nõuab, et ELi liikmesriigid toimiksid vastavalt sellele ning kooskõlas ÜRO korruptsioonivastase konventsiooniga, et tulevikus oleks tagatud külmutatud varade tagastamine Liibüa rahvale; rõhutab, et on vaja ELi koordineeritud meetmeid, et külmutada Gaddafi perekonna ja tema teadaolevate partnerite vara, mida hoitakse Euroopas või maksuparadiisides tegutsevates Euroopa finantsasutustes, tagades, et ELi pangad järgivad kliendikontrolli nõudeid kõikide Liibüast üle kantud potentsiaalselt ebaseaduslike vahendite suhtes; |
| --- | --- |

16.

tuletab meelde, et ELi ja Aafrika 2007. aasta ühisstrateegias lubasid ELi ja Aafrika riikide juhid võtta vajalikke meetmeid, et tagada ebaseaduslikult omandatud varade, sealhulgas rahaliste vahendite uurimine ja tagastamine nendele riikidele, kust need varad pärinevad; nõuab, et ELi liikmesriigid toimiksid vastavalt sellele ning kooskõlas ÜRO korruptsioonivastase konventsiooniga, et tulevikus oleks tagatud külmutatud varade tagastamine Liibüa rahvale; rõhutab, et on vaja ELi koordineeritud meetmeid, et külmutada Gaddafi perekonna ja tema teadaolevate partnerite vara, mida hoitakse Euroopas või maksuparadiisides tegutsevates Euroopa finantsasutustes, tagades, et ELi pangad järgivad kliendikontrolli nõudeid kõikide Liibüast üle kantud potentsiaalselt ebaseaduslike vahendite suhtes;

| 17. | rõhutab, et palgasõdurite tegevus kujutab endast ohtu rahvusvahelisele rahule ja julgeolekule ja inimsusevastast kuritegu ning seetõttu tuleb see peatada; palub nõukogul ja kõrgel esindajal hoiatada karmilt kõikide riikide valitsusi, et Liibüale ei saadetaks palgasõdureid, sõjaväelasi ega sõjalist varustust, kuna need oleksid Gaddafi režiimile abiks Liibüa rahva mahasurumisel; |
| --- | --- |

17.

rõhutab, et palgasõdurite tegevus kujutab endast ohtu rahvusvahelisele rahule ja julgeolekule ja inimsusevastast kuritegu ning seetõttu tuleb see peatada; palub nõukogul ja kõrgel esindajal hoiatada karmilt kõikide riikide valitsusi, et Liibüale ei saadetaks palgasõdureid, sõjaväelasi ega sõjalist varustust, kuna need oleksid Gaddafi režiimile abiks Liibüa rahva mahasurumisel;

| 18. | kiidab heaks Euroopa Ülemkogu erakorralise kohtumise kokkukutsumise 11. märtsil 2011, et arutada olukorda Liibüas ja ELi lõunapoolsetes naaberriikides; kutsub kõrget esindajat ja liikmesriike üles välja töötama terviklikku ja ühtset strateegiat, kuidas humanitaarabi seisukohalt ja poliitiliselt reageerida olukorrale Liibüas; |
| --- | --- |

18.

kiidab heaks Euroopa Ülemkogu erakorralise kohtumise kokkukutsumise 11. märtsil 2011, et arutada olukorda Liibüas ja ELi lõunapoolsetes naaberriikides; kutsub kõrget esindajat ja liikmesriike üles välja töötama terviklikku ja ühtset strateegiat, kuidas humanitaarabi seisukohalt ja poliitiliselt reageerida olukorrale Liibüas;

| 19. | kutsub kõrget esindajat üles alustama ettevalmistusi ELi sekkumiseks lõunapoolsetes naaberriikides ja nende abistamiseks, eelkõige piirkonnas õigusriigi põhimõtete, hea valitsemistava ning stabiilse, pluralistliku ja rahumeelse demokraatia põhiseaduslike ja valmiskorralduslike eelduste väljaarendamisel; palub kõrgel esindajal täielikult ära kasutada kõiki asjaomaseid ELi välistegevuse rahastamisvahendeid; |
| --- | --- |

19.

kutsub kõrget esindajat üles alustama ettevalmistusi ELi sekkumiseks lõunapoolsetes naaberriikides ja nende abistamiseks, eelkõige piirkonnas õigusriigi põhimõtete, hea valitsemistava ning stabiilse, pluralistliku ja rahumeelse demokraatia põhiseaduslike ja valmiskorralduslike eelduste väljaarendamisel; palub kõrgel esindajal täielikult ära kasutada kõiki asjaomaseid ELi välistegevuse rahastamisvahendeid;

| 20. | on seisukohal, et revolutsioonilised muutused Põhja-Aafrikas ja Lähis-Idas on selgelt näidanud, et ELi positiivne mõju ja pikaajaline usaldusväärsus selles piirkonnas sõltub ELi võimest viia ellu tugevat ühist välispoliitikat, mis põhineb väärtustel ja asub selgelt uute demokraatlike jõudude poolele; kordab nõudmist, et EL vaataks läbi oma demokraatia ja inimõiguste toetamise poliitika, et luua inimõiguste klausli rakendusmehhanism kõigis lepingutes kolmandate riikidega; |
| --- | --- |

20.

on seisukohal, et revolutsioonilised muutused Põhja-Aafrikas ja Lähis-Idas on selgelt näidanud, et ELi positiivne mõju ja pikaajaline usaldusväärsus selles piirkonnas sõltub ELi võimest viia ellu tugevat ühist välispoliitikat, mis põhineb väärtustel ja asub selgelt uute demokraatlike jõudude poolele; kordab nõudmist, et EL vaataks läbi oma demokraatia ja inimõiguste toetamise poliitika, et luua inimõiguste klausli rakendusmehhanism kõigis lepingutes kolmandate riikidega;

| 21. | kordab oma nõuet, et parlament kaasataks tihedalt selle rakkerühma töösse, kelle ülesanne on kooskõlastada ELi reageerimist kriisile Liibüas ja mujal Vahemere piirkonnas; |
| --- | --- |

21.

kordab oma nõuet, et parlament kaasataks tihedalt selle rakkerühma töösse, kelle ülesanne on kooskõlastada ELi reageerimist kriisile Liibüas ja mujal Vahemere piirkonnas;

| 22. | rõhutab veel kord, et sündmused Liibüas ja muudes piirkonna riikides on toonud esile pakilise vajaduse töötada välja kaugeleulatuvamad ja tõhusamad poliitikameetmed ja vahendid ning tugevdada nende eelarvet, et ergutada ja toetada poliitilisi, majandus- ja sotsiaalreforme ELi lõunanaabruses; rõhutab, et Euroopa naabruspoliitika käimasoleval strateegilisel läbivaatamisel tuleb arvesse võtta Põhja-Aafrika praegusi sündmusi ja pakkuda välja uued paremad viisid sealsete rahvaste vajaduste ja soovide rahuldamiseks; nõuab, et naabruspoliitika läbivaatamisel seataks esikohale kohtusüsteemi sõltumatuse, põhiõiguste austamise, pluralismi ja ajakirjandusvabaduse ning korruptsioonivastase võitlusega seotud kriteeriumid; nõuab asjaomaste riikide suhtes teostatava liidu poliitika paremat koordineerimist; |
| --- | --- |

22.

rõhutab veel kord, et sündmused Liibüas ja muudes piirkonna riikides on toonud esile pakilise vajaduse töötada välja kaugeleulatuvamad ja tõhusamad poliitikameetmed ja vahendid ning tugevdada nende eelarvet, et ergutada ja toetada poliitilisi, majandus- ja sotsiaalreforme ELi lõunanaabruses; rõhutab, et Euroopa naabruspoliitika käimasoleval strateegilisel läbivaatamisel tuleb arvesse võtta Põhja-Aafrika praegusi sündmusi ja pakkuda välja uued paremad viisid sealsete rahvaste vajaduste ja soovide rahuldamiseks; nõuab, et naabruspoliitika läbivaatamisel seataks esikohale kohtusüsteemi sõltumatuse, põhiõiguste austamise, pluralismi ja ajakirjandusvabaduse ning korruptsioonivastase võitlusega seotud kriteeriumid; nõuab asjaomaste riikide suhtes teostatava liidu poliitika paremat koordineerimist;

| 23. | jagab seisukohta, et Vahemere Liit peaks kohanema uue ajajärgu ja olukorraga ning arutama viimase aja sündmusi ja nendele reageerima, et esitada ettepanekud selle kohta, kuidas paremini edendada demokraatiat ja inimõigusi oma liikmesriikides ja kogu regioonis, kaasa arvatud Liibüas, ning võimalike reformide kohta, et oma rolli tugevdada, ühtlustada ja tõhustada; |
| --- | --- |

23.

jagab seisukohta, et Vahemere Liit peaks kohanema uue ajajärgu ja olukorraga ning arutama viimase aja sündmusi ja nendele reageerima, et esitada ettepanekud selle kohta, kuidas paremini edendada demokraatiat ja inimõigusi oma liikmesriikides ja kogu regioonis, kaasa arvatud Liibüas, ning võimalike reformide kohta, et oma rolli tugevdada, ühtlustada ja tõhustada;

| 24. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide parlamentidele ja valitsustele, ÜRO Julgeolekunõukogule ja ÜRO Peaassambleele, ÜRO inimõiguste nõukogule, Araabia Liigale, Aafrika Liidule, Vahemere Liidule, Liibüa naaberriikide valitsustele ning Liibüa rahvuslikule üleminekunõukogule. |
| --- | --- |

24.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide parlamentidele ja valitsustele, ÜRO Julgeolekunõukogule ja ÜRO Peaassambleele, ÜRO inimõiguste nõukogule, Araabia Liigale, Aafrika Liidule, Vahemere Liidule, Liibüa naaberriikide valitsustele ning Liibüa rahvuslikule üleminekunõukogule.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0246.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0020.

---

| 7.7.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 199/163 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 199/163

---

Neljapäev, 10. märts 2011ELi suhtumine Iraani

P7_TA(2011)0096

Euroopa Parlamendi 10. märtsi 2011. aasta resolutsioon Euroopa Liidu suhtumise kohta Iraani (2010/2050(INI))

2012/C 199 E/19

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Iraani kohta, sealhulgas 8. septembri 2010. aasta resolutsiooni inimõiguste olukorra kohta Iraanis – eelkõige Sakineh Mohammadi-Ashtiani ja Zahra Bahrami (1) juhtumite kohta, 10. veebruari 2010. aasta resolutsiooni Iraani kohta (2) ja 22. oktoobri 2009. aasta resolutsiooni Iraani kohta (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Iraani kohta, sealhulgas 8. septembri 2010. aasta resolutsiooni inimõiguste olukorra kohta Iraanis – eelkõige Sakineh Mohammadi-Ashtiani ja Zahra Bahrami (1) juhtumite kohta, 10. veebruari 2010. aasta resolutsiooni Iraani kohta (2) ja 22. oktoobri 2009. aasta resolutsiooni Iraani kohta (3);

| — | võttes arvesse oma 7. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni ülemaailmse surmanuhtluse vastase päeva kohta (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni ülemaailmse surmanuhtluse vastase päeva kohta (4);

| — | võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti, konventsiooni rassilise diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta ja lapse õiguste konventsiooni, mille kõigiga Iraan on ühinenud; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti, konventsiooni rassilise diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta ja lapse õiguste konventsiooni, mille kõigiga Iraan on ühinenud;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu (EL) ja USA 8. veebruari 2010. aasta ühisavaldust, milles kutsutakse Iraani üles täitma oma kohustusi inimõiguste vallas; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu (EL) ja USA 8. veebruari 2010. aasta ühisavaldust, milles kutsutakse Iraani üles täitma oma kohustusi inimõiguste vallas;

| — | võttes arvesse ELi kõrge esindaja Catherine Ashtoni (edaspidi: kõrge esindaja) 24. septembri 2010. aasta avaldust Iraani presidendi Mahmoud Ahmadinejadi ÜRO Peaassambleel tehtud „nördimusttekitavate ja vastuvõetamatute” märkuste kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi kõrge esindaja Catherine Ashtoni (edaspidi: kõrge esindaja) 24. septembri 2010. aasta avaldust Iraani presidendi Mahmoud Ahmadinejadi ÜRO Peaassambleel tehtud „nördimusttekitavate ja vastuvõetamatute” märkuste kohta;

| — | võttes arvesse 19.–20. juunil 2003. aastal Thessaloniki Euroopa Ülemkogul vastuvõetud ELi deklaratsiooni massihävitusrelva leviku tõkestamise kohta ja ELi 10. detsembri 2003. aasta massihävitusrelvade leviku vastast strateegiat; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 19.–20. juunil 2003. aastal Thessaloniki Euroopa Ülemkogul vastuvõetud ELi deklaratsiooni massihävitusrelva leviku tõkestamise kohta ja ELi 10. detsembri 2003. aasta massihävitusrelvade leviku vastast strateegiat;

| — | võttes arvesse kõrge esindaja pressiesindaja 23. septembri 2010. aasta hukkamõistvat avaldust Iraanis Mahabadi linnas toimunud pommirünnaku kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kõrge esindaja pressiesindaja 23. septembri 2010. aasta hukkamõistvat avaldust Iraanis Mahabadi linnas toimunud pommirünnaku kohta;

| — | võttes arvesse 12. detsembril 2008. aastal Euroopa Ülemkogul vastuvõetud raportit Euroopa julgeolekustrateegia (EJS) rakendamise kohta pealkirjaga „Julgeoleku tagamine muutuvas maailmas”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 12. detsembril 2008. aastal Euroopa Ülemkogul vastuvõetud raportit Euroopa julgeolekustrateegia (EJS) rakendamise kohta pealkirjaga „Julgeoleku tagamine muutuvas maailmas”;

| — | võttes arvesse kõrge esindaja 22. septembril 2010 E3+3 riikide nimel tehtud avaldust, mis käsitleb läbirääkimiste teel kiire lahenduse leidmist Iraani tuumaprobleemile; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kõrge esindaja 22. septembril 2010 E3+3 riikide nimel tehtud avaldust, mis käsitleb läbirääkimiste teel kiire lahenduse leidmist Iraani tuumaprobleemile;

| — | võttes arvesse kõrge esindaja 12. augustil 2010 Euroopa Liidu nimel tehtud avaldust seitsme Baha'i kogukonna juhi süüdimõistmise kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kõrge esindaja 12. augustil 2010 Euroopa Liidu nimel tehtud avaldust seitsme Baha'i kogukonna juhi süüdimõistmise kohta;

| — | võttes arvesse kõrge esindaja pressiesindaja 16. juuli 2010. aasta hukkamõistvat avaldust rünnakute kohta Iraanis; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kõrge esindaja pressiesindaja 16. juuli 2010. aasta hukkamõistvat avaldust rünnakute kohta Iraanis;

| — | võttes arvesse nõukogu 22. märtsi 2010. aasta järeldusi Iraanis teabele vaba juurdepääsu kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 22. märtsi 2010. aasta järeldusi Iraanis teabele vaba juurdepääsu kohta;

| — | võttes arvesse kõrge esindaja 6. juuli 2010. aasta avaldust Iraanis lähiajal täideviimisele määratud surmanuhtluste kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kõrge esindaja 6. juuli 2010. aasta avaldust Iraanis lähiajal täideviimisele määratud surmanuhtluste kohta;

| — | võttes arvesse kõrge esindaja 12. juunil 2010 Euroopa Liidu nimel esitatud avaldust Iraani inimõiguste olukorra tunduva halvenemise kohta pärast 2009. aasta juunis toimunud presidendivalimisi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kõrge esindaja 12. juunil 2010 Euroopa Liidu nimel esitatud avaldust Iraani inimõiguste olukorra tunduva halvenemise kohta pärast 2009. aasta juunis toimunud presidendivalimisi;

| — | võttes arvesse Iraani statistikakeskuse andmeid, mille kohaselt tööpuuduse määr Iraanis tõusis 2010. aasta kevadel 14,6 %-ni ja tööta oli hinnanguliselt üle 3,5 miljoni inimese; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Iraani statistikakeskuse andmeid, mille kohaselt tööpuuduse määr Iraanis tõusis 2010. aasta kevadel 14,6 %-ni ja tööta oli hinnanguliselt üle 3,5 miljoni inimese;

| — | võttes arvesse, et Iraan on tuumarelva leviku tõkestamise lepingu osalisriik ja on seega loobunud õigusest omandada tuumarelva ning tal on õiguslik kohustus teatada Rahvusvahelisele Aatomienergiaagentuurile kogu oma tuumategevusest, sealhulgas tuumamaterjalidest, ja anda need agentuuri järelevalve alla; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse, et Iraan on tuumarelva leviku tõkestamise lepingu osalisriik ja on seega loobunud õigusest omandada tuumarelva ning tal on õiguslik kohustus teatada Rahvusvahelisele Aatomienergiaagentuurile kogu oma tuumategevusest, sealhulgas tuumamaterjalidest, ja anda need agentuuri järelevalve alla;

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri 27. septembri 2005. aasta avaldust selle kohta, et Iraan ei täida oma kohustusi, mis tulenevad tuumarelva leviku tõkestamise lepingust; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri 27. septembri 2005. aasta avaldust selle kohta, et Iraan ei täida oma kohustusi, mis tulenevad tuumarelva leviku tõkestamise lepingust;

| — | võttes arvesse asjaolu, et rikastustegevuse peatamise nõuet ja teisi nõudeid on järjest kinnitatud kuues ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis (nr 1696, 1737, 1747, 1803, 1835 ja 1929) kui eeltingimusi Iraani nende õiguste taastamiseks, mis on seotud tuumarelva leviku tõkestamise lepinguga; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse asjaolu, et rikastustegevuse peatamise nõuet ja teisi nõudeid on järjest kinnitatud kuues ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis (nr 1696, 1737, 1747, 1803, 1835 ja 1929) kui eeltingimusi Iraani nende õiguste taastamiseks, mis on seotud tuumarelva leviku tõkestamise lepinguga;

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri (IAEA) direktori Yukiya Amano hinnangut 18. veebruaril 2010 IAEA juhatajate nõukogule esitatud aruandes: „Iraan ei täida juhatajate nõukogu ja julgeolekunõukogu asjaomastes resolutsioonides sisalduvaid nõudeid”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri (IAEA) direktori Yukiya Amano hinnangut 18. veebruaril 2010 IAEA juhatajate nõukogule esitatud aruandes: „Iraan ei täida juhatajate nõukogu ja julgeolekunõukogu asjaomastes resolutsioonides sisalduvaid nõudeid”;

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri ettepanekut sõlmida kokkulepe Teherani uurimisreaktori varustamiseks tuumakütusega, saades vastu väherikastatud uraani Iraani varudest, ning Türgi ja Brasiilia valitsuse toetatud lepitusettepanekut, millega püüti tekitada usaldust ja edendada läbirääkimisi Iraani ja E3+3 ning Iraani ja Viini rühma vahel; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri ettepanekut sõlmida kokkulepe Teherani uurimisreaktori varustamiseks tuumakütusega, saades vastu väherikastatud uraani Iraani varudest, ning Türgi ja Brasiilia valitsuse toetatud lepitusettepanekut, millega püüti tekitada usaldust ja edendada läbirääkimisi Iraani ja E3+3 ning Iraani ja Viini rühma vahel;

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni nr 1929 (2010), millega kehtestati uued piiravad meetmed Iraani suhtes – Iraani tuumaprogrammi vastaste sanktsioonide neljas voor; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni nr 1929 (2010), millega kehtestati uued piiravad meetmed Iraani suhtes – Iraani tuumaprogrammi vastaste sanktsioonide neljas voor;

| — | võttes arvesse nõukogu 26. juuli 2010. aasta järeldusi Iraani kohta ning nõukogu poolt heaks kiidetud piiravate meetmete paketti, mida rakendatakse Iraani suhtes kaubanduse, finantsteenuste, energia ja transpordi valdkonnas, ning määrust, millega laiendatakse ettevõtjate ja üksikisikute nimekirja, kelle suhtes kohaldatakse varade külmutamist; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 26. juuli 2010. aasta järeldusi Iraani kohta ning nõukogu poolt heaks kiidetud piiravate meetmete paketti, mida rakendatakse Iraani suhtes kaubanduse, finantsteenuste, energia ja transpordi valdkonnas, ning määrust, millega laiendatakse ettevõtjate ja üksikisikute nimekirja, kelle suhtes kohaldatakse varade külmutamist;

| — | võttes arvesse USA, Jaapani, Kanada ja Austraalia teatavaks tehtud täiendavaid sanktsioone; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse USA, Jaapani, Kanada ja Austraalia teatavaks tehtud täiendavaid sanktsioone;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu pikaajalist aktiivset tööd Iraani tuumaprobleemi diplomaatiliseks lahendamiseks; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu pikaajalist aktiivset tööd Iraani tuumaprobleemi diplomaatiliseks lahendamiseks;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48;

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A7-0037/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A7-0037/2011),

| A. | arvestades, et Iraani Islamivabariigil (edaspidi: Iraan) on hulgaliselt valitsemisega seotud probleeme – alates riigi mõjukaimate ringkondade eri rühmituste vahelisest võimuvõitlusest kuni halvava sotsiaalse ja majandusliku ebakindluse, probleemse piirkondliku julgeolekuolukorra ja rahva suureneva rahulolematuseni riigis –, kusjuures paljud neist probleemidest on Iraani režiimi enda tekitatud; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Iraani Islamivabariigil (edaspidi: Iraan) on hulgaliselt valitsemisega seotud probleeme – alates riigi mõjukaimate ringkondade eri rühmituste vahelisest võimuvõitlusest kuni halvava sotsiaalse ja majandusliku ebakindluse, probleemse piirkondliku julgeolekuolukorra ja rahva suureneva rahulolematuseni riigis –, kusjuures paljud neist probleemidest on Iraani režiimi enda tekitatud;

| B. | arvestades, et Iraani poliitiline areng pärast 2009. aasta juuni vaidlusaluseid presidendivalimisi, mille käigus pandi ülekaaluka arvamuse kohaselt toime pettusi, on näidanud, et elava ja aktiivse ühiskonna juhtimisel on kogu rahvast hõlmavateks demokraatlikeks muutusteks selles riigis suur potentsiaal; märgib, et reformide taotlejaid seostatakse kõige sagedamini Iraani nn rohelise liikumisega, mis kujunes president Ahmadinejadi tagasivalimise vastaste massiliste protestimeeleavalduste käigus; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Iraani poliitiline areng pärast 2009. aasta juuni vaidlusaluseid presidendivalimisi, mille käigus pandi ülekaaluka arvamuse kohaselt toime pettusi, on näidanud, et elava ja aktiivse ühiskonna juhtimisel on kogu rahvast hõlmavateks demokraatlikeks muutusteks selles riigis suur potentsiaal; märgib, et reformide taotlejaid seostatakse kõige sagedamini Iraani nn rohelise liikumisega, mis kujunes president Ahmadinejadi tagasivalimise vastaste massiliste protestimeeleavalduste käigus;

| C. | arvestades, et Iraani julgeolekujõud – revolutsiooniline kaardivägi, Basij rahvamiilits ja politsei – on reageerinud karmi survega, vahistades meelevaldselt tuhandeid rahumeelseid meeleavaldajaid ja teisitimõtlejaid, sh üliõpilasi ja haritlasi, naisõiguslasi, ametiühingutegelasi, juriste, ajakirjanikke, blogipidajaid, vaimulikke ja tuntud inimõiguste kaitsjaid – ilmse kavatsusega kritiseerijaid hirmutada ja teisitimõtlejaid vaikima sundida; arvestades, et kohtuvõimud on korraldanud näidisprotsesse sadade tuntud reformitoetajate ja aktivistide üle, kellest mõned mõisteti pikaks ajaks vanglasse ja isegi surma; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Iraani julgeolekujõud – revolutsiooniline kaardivägi, Basij rahvamiilits ja politsei – on reageerinud karmi survega, vahistades meelevaldselt tuhandeid rahumeelseid meeleavaldajaid ja teisitimõtlejaid, sh üliõpilasi ja haritlasi, naisõiguslasi, ametiühingutegelasi, juriste, ajakirjanikke, blogipidajaid, vaimulikke ja tuntud inimõiguste kaitsjaid – ilmse kavatsusega kritiseerijaid hirmutada ja teisitimõtlejaid vaikima sundida; arvestades, et kohtuvõimud on korraldanud näidisprotsesse sadade tuntud reformitoetajate ja aktivistide üle, kellest mõned mõisteti pikaks ajaks vanglasse ja isegi surma;

| D. | arvestades, et alates president Ahmadinejadi valimisest 2005. aastal on Iraani revolutsiooniline kaardiväekorpus kasutanud 1980ndatest aastatest saadik kogutud vahendeid Teherani börsi kaudu erastatud riigi- ja eraettevõtete ostmiseks; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et alates president Ahmadinejadi valimisest 2005. aastal on Iraani revolutsiooniline kaardiväekorpus kasutanud 1980ndatest aastatest saadik kogutud vahendeid Teherani börsi kaudu erastatud riigi- ja eraettevõtete ostmiseks;

| E. | arvestades, et jätkuvalt rikutakse karistamatult iraanlaste põhilisi inimõigusi – õigust elule, sõnavabadust ja ühinemisvabadust, vabadust mitte langeda meelevaldse vahistamise, kinnipidamise, piinamise ega mis tahes vormis diskrimineerimise ohvriks; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et jätkuvalt rikutakse karistamatult iraanlaste põhilisi inimõigusi – õigust elule, sõnavabadust ja ühinemisvabadust, vabadust mitte langeda meelevaldse vahistamise, kinnipidamise, piinamise ega mis tahes vormis diskrimineerimise ohvriks;

| F. | arvestades, et Iraan kuulub Lähis-Ida kõige enam „võrgustunud” rahvaste hulka ning moodustab seetõttu USA ja Hiina järel maailmas suuruselt kolmanda blogosfääri; arvestades, et pärast 2009. aasta juunis toimunud valimisi tavapäraseks muutunud teleside- ja internetikatkestused ei ole juhuslikud; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Iraan kuulub Lähis-Ida kõige enam „võrgustunud” rahvaste hulka ning moodustab seetõttu USA ja Hiina järel maailmas suuruselt kolmanda blogosfääri; arvestades, et pärast 2009. aasta juunis toimunud valimisi tavapäraseks muutunud teleside- ja internetikatkestused ei ole juhuslikud;

| G. | arvestades, et Iraanis kehtib endiselt surmanuhtlus ja see on üks kolmest riigist maailmas, kus viiakse täide kõige rohkem hukkamisi; arvestades, et Iraani käes on kõige suurema arvu alaealiste õiguserikkujate hukkamise rekord; arvestades, et Iraanis kohaldatakse endiselt surmanuhtlust kividega surnuksloopimise teel, mis on vastuolus kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti teise fakultatiivse protokolliga; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Iraanis kehtib endiselt surmanuhtlus ja see on üks kolmest riigist maailmas, kus viiakse täide kõige rohkem hukkamisi; arvestades, et Iraani käes on kõige suurema arvu alaealiste õiguserikkujate hukkamise rekord; arvestades, et Iraanis kohaldatakse endiselt surmanuhtlust kividega surnuksloopimise teel, mis on vastuolus kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti teise fakultatiivse protokolliga;

| H. | arvestades, et paljud iraanlased on poliitilistel põhjustel hukatud, lugematu arv on vangistuses ja sajad on sunnitud riigist põgenema kartuses oma elu ja/või määramata kestusega vangistuse, ülekuulamiste ja piinamiste pärast; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et paljud iraanlased on poliitilistel põhjustel hukatud, lugematu arv on vangistuses ja sajad on sunnitud riigist põgenema kartuses oma elu ja/või määramata kestusega vangistuse, ülekuulamiste ja piinamiste pärast;

| I. | arvestades, et Iraanis paiknevad inimõigustega tegelevad organid (nt Islami Inimõiguste Komisjon ja artikli 90 komisjon) on liidus valitsusega ja suures osas tähtsusetud; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Iraanis paiknevad inimõigustega tegelevad organid (nt Islami Inimõiguste Komisjon ja artikli 90 komisjon) on liidus valitsusega ja suures osas tähtsusetud;

| J. | arvestades, et Iraani tuumaprogrammi on varjanud saladuskate, mis on aja jooksul murendanud usku Iraani väidetesse, et programmi eesmärgid on ainult rahumeelsed; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Iraani tuumaprogrammi on varjanud saladuskate, mis on aja jooksul murendanud usku Iraani väidetesse, et programmi eesmärgid on ainult rahumeelsed;

| K. | arvestades, et Iraanil on endiselt täitmata kõigi asjakohaste ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonidega (millest kõige värskem on resolutsioon 1929 (2010)) võetud kohustused ja kõik Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri juhatajate nõukogu nõuded, mis näevad ette agentuuri täieliku ja tingimusteta juurdepääsu kõikidele asukohtadele, seadmetele, isikutele ja dokumentidele, mis võimaldaks Iraani tuumaeesmärke nõuetekohaselt kontrollida ning laseks aatomienergiaagentuuril täita oma ülesannet tuumajärelevalve teostajana; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Iraanil on endiselt täitmata kõigi asjakohaste ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonidega (millest kõige värskem on resolutsioon 1929 (2010)) võetud kohustused ja kõik Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri juhatajate nõukogu nõuded, mis näevad ette agentuuri täieliku ja tingimusteta juurdepääsu kõikidele asukohtadele, seadmetele, isikutele ja dokumentidele, mis võimaldaks Iraani tuumaeesmärke nõuetekohaselt kontrollida ning laseks aatomienergiaagentuuril täita oma ülesannet tuumajärelevalve teostajana;

| L. | arvestades, et mõned Iraani valitsuse poliitikasuunad kujutavad endast ohtu stabiilsusele ja rahule piirkonnas; arvestades, et Iraani agressiivset ja sihipärast retoorikat, tuumaprogrammi jätkamist ning toetust Hezbollah'le ja Hamasile tajutakse esmajoones Iisraelis ja Pärsia lahe piirkonnas ähvardusena; arvestades siiski, et Iraan võiks avaldada tervele piirkonnale stabiliseerivat mõju tingimusel, et ta normaliseerib oma rahvusvahelised suhted, eelkõige suhted naabritega, hajutab lõplikult mured seoses oma tuumaprogrammi tegeliku eesmärgiga ning tagab austuse inimõiguste ja demokraatia vastu; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et mõned Iraani valitsuse poliitikasuunad kujutavad endast ohtu stabiilsusele ja rahule piirkonnas; arvestades, et Iraani agressiivset ja sihipärast retoorikat, tuumaprogrammi jätkamist ning toetust Hezbollah'le ja Hamasile tajutakse esmajoones Iisraelis ja Pärsia lahe piirkonnas ähvardusena; arvestades siiski, et Iraan võiks avaldada tervele piirkonnale stabiliseerivat mõju tingimusel, et ta normaliseerib oma rahvusvahelised suhted, eelkõige suhted naabritega, hajutab lõplikult mured seoses oma tuumaprogrammi tegeliku eesmärgiga ning tagab austuse inimõiguste ja demokraatia vastu;

| M. | arvestades, et Iraan on andnud oma riigis varjupaika afgaani pagulaste kahele põlvkonnale, kes on kasu saanud põhilistest tervishoiu- ja haridusteenustest; arvestades, et 2010. aastal elas Iraanis alaliselt üle ühe miljoni registreeritud afgaani; arvestades, et selles valdkonnas on Iraan saanud ainult piiratud ulatuses rahvusvahelist toetust; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Iraan on andnud oma riigis varjupaika afgaani pagulaste kahele põlvkonnale, kes on kasu saanud põhilistest tervishoiu- ja haridusteenustest; arvestades, et 2010. aastal elas Iraanis alaliselt üle ühe miljoni registreeritud afgaani; arvestades, et selles valdkonnas on Iraan saanud ainult piiratud ulatuses rahvusvahelist toetust;

| N. | arvestades, et Iraan on üks maailma kolmest riigist, kus on suurimad nafta ja maagaasi tõestatud koguvarud; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Iraan on üks maailma kolmest riigist, kus on suurimad nafta ja maagaasi tõestatud koguvarud;

| O. | arvestades Iraani ja Türgi suhete märkimisväärset tihenemist; arvestades, et Iraan kasutab oma riiklikke ja mitteriiklike liitlasi, nagu Süüria, Hezbollah ja Hamas ning Muslimi Vennaskond, selle piirkonna destabiliseerimiseks, |
| --- | --- |

O.

arvestades Iraani ja Türgi suhete märkimisväärset tihenemist; arvestades, et Iraan kasutab oma riiklikke ja mitteriiklike liitlasi, nagu Süüria, Hezbollah ja Hamas ning Muslimi Vennaskond, selle piirkonna destabiliseerimiseks,

| P. | arvestades, et tuumarelva leviku tõkestamise lepingu artiklis IV sätestatakse kõigi lepinguosaliste vääramatu õigus arendada tuumaenergia uurimist, tootmist ja kasutamist rahumeelsetel tsiviileesmärkidel ilma diskriminatsioonita ja vastavalt selle lepingu artiklitele I ja II, |
| --- | --- |

P.

arvestades, et tuumarelva leviku tõkestamise lepingu artiklis IV sätestatakse kõigi lepinguosaliste vääramatu õigus arendada tuumaenergia uurimist, tootmist ja kasutamist rahumeelsetel tsiviileesmärkidel ilma diskriminatsioonita ja vastavalt selle lepingu artiklitele I ja II,

Siseolukord

| 1. | juhib murega tähelepanu siseriiklikule poliitilisele olukorrale, eelkõige seoses demokraatiaga; märgib ühtlasi ära Iraani rahva ja eriti noorema põlvkonna demokraatiapüüdlusi ning taunib tõsiselt asjaolu, et Iraani valitsus ja parlament ei ole ilmselt võimelised vastama Iraani kodanike põhjendatud nõudmistele; rõhutab, et Iraani rahva rahulolematus oma valitsuse suhtes, mis on tingitud raskest sotsiaalsest ja majanduslikust olukorrast ning vabaduse ja inimväärikuse austamise puudumisest, on suurim praeguse režiimi püsimist ohustav tegur; |
| --- | --- |

1.

juhib murega tähelepanu siseriiklikule poliitilisele olukorrale, eelkõige seoses demokraatiaga; märgib ühtlasi ära Iraani rahva ja eriti noorema põlvkonna demokraatiapüüdlusi ning taunib tõsiselt asjaolu, et Iraani valitsus ja parlament ei ole ilmselt võimelised vastama Iraani kodanike põhjendatud nõudmistele; rõhutab, et Iraani rahva rahulolematus oma valitsuse suhtes, mis on tingitud raskest sotsiaalsest ja majanduslikust olukorrast ning vabaduse ja inimväärikuse austamise puudumisest, on suurim praeguse režiimi püsimist ohustav tegur;

| 2. | rõhutab, et demokraatlikke muutusi ei ole võimalik peale sundida väljastpoolt või isegi sõjaliste vahenditega, vaid need tuleb saavutada rahumeelse demokraatliku protsessi abil; väljendab imetlust kümnete tuhandete iraanlaste mehisuse suhtes, kes seavad jätkuvalt ohtu oma kutsealase karjääri ja elu, kutsudes Iraani Islamivabariigis üles suuremale vabadusele ja demokraatlike õiguste laiendamisele; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et demokraatlikke muutusi ei ole võimalik peale sundida väljastpoolt või isegi sõjaliste vahenditega, vaid need tuleb saavutada rahumeelse demokraatliku protsessi abil; väljendab imetlust kümnete tuhandete iraanlaste mehisuse suhtes, kes seavad jätkuvalt ohtu oma kutsealase karjääri ja elu, kutsudes Iraani Islamivabariigis üles suuremale vabadusele ja demokraatlike õiguste laiendamisele;

| 3. | juhib tähelepanu sellele, et kuigi president Ahmadinejad valiti 2005. aastal ametisse sotsiaalse õigluse ja majandusliku populismi platvormilt, on Iraani siseprobleemid vaid süvenenud – hoolimata nafta hinna tõusust; mõistab seetõttu hukka president Ahmadinejadi püüde toestada oma poliitilist positsiooni kodumaal radikaalse rahvusvahelise tegevuskava rakendamisega – ootuses, et jõuline lääne- ja Iisraeli-vastane hoiak tugevdab Iraani juhtivat positsiooni islamimaailmas; |
| --- | --- |

3.

juhib tähelepanu sellele, et kuigi president Ahmadinejad valiti 2005. aastal ametisse sotsiaalse õigluse ja majandusliku populismi platvormilt, on Iraani siseprobleemid vaid süvenenud – hoolimata nafta hinna tõusust; mõistab seetõttu hukka president Ahmadinejadi püüde toestada oma poliitilist positsiooni kodumaal radikaalse rahvusvahelise tegevuskava rakendamisega – ootuses, et jõuline lääne- ja Iisraeli-vastane hoiak tugevdab Iraani juhtivat positsiooni islamimaailmas;

| 4. | märgib, et Iraani eelmised suured rahvaliikumised põhinesid nii heaolu kui ka vabaduse nõudmisel ning et need on jäänud 1979. aasta revolutsiooni täitmata lubadusteks; juhib tähelepanu asjaolule, et majanduslikud vajakajäämised, nagu inflatsioon, korruptsioon, suur töötute arv, energiapuudus, ebatõhus riigisektor ja riiklike vahendite raiskamine on viimastel aastatel drastiliselt suurenenud; |
| --- | --- |

4.

märgib, et Iraani eelmised suured rahvaliikumised põhinesid nii heaolu kui ka vabaduse nõudmisel ning et need on jäänud 1979. aasta revolutsiooni täitmata lubadusteks; juhib tähelepanu asjaolule, et majanduslikud vajakajäämised, nagu inflatsioon, korruptsioon, suur töötute arv, energiapuudus, ebatõhus riigisektor ja riiklike vahendite raiskamine on viimastel aastatel drastiliselt suurenenud;

| 5. | märgib, et reformiliikumine hõlmab intellektuaalsete suundumuste ja poliitiliste tegevuskavade laia vahemikku, ulatudes Iraani valitsusasutuste järk-järgulise muutmise soovist kuni eesmärgini režiimi põhjalikult uuendada; |
| --- | --- |

5.

märgib, et reformiliikumine hõlmab intellektuaalsete suundumuste ja poliitiliste tegevuskavade laia vahemikku, ulatudes Iraani valitsusasutuste järk-järgulise muutmise soovist kuni eesmärgini režiimi põhjalikult uuendada;

| 6. | väljendab solidaarsust miljonite iraanlastega, kes on alates 2009. aasta juunis toimunud presidendivalimistest tänavatele tulnud, lootuses et poliitiline olukord Iraanis muutub; |
| --- | --- |

6.

väljendab solidaarsust miljonite iraanlastega, kes on alates 2009. aasta juunis toimunud presidendivalimistest tänavatele tulnud, lootuses et poliitiline olukord Iraanis muutub;

| 7. | mõistab sügavalt hukka Iraani opositsiooniliidrite Mir Hossein Mousavi ja Mehdi Karroubi ja nende naiste illegaalse vahistamise Iraani julgeolekujõudude poolt ning nõuab nende kohest ja tingimusteta vabastamist; märgib, et nende vahistamisel rikuti Iraani seadusi; mõistab hukka Iraani ametivõimude suhtumise opositsiooni, kes teostab oma seaduslikku protestiõigust ja väljendab solidaarsust Iraani rahvaga nende demokraatiapüüdlustes; mõistab hukka Iraani valitsuse silmakirjalikkuse, kui ta kasutas ülemäärast jõudu, hirmutamist ning meelevaldseid vahistamisi 14. veebruaril 2011 demonstratsiooniga Egiptuse rahvaga solidaarsust väljendanud rahumeelsete demonstrantide puhul, samas väites, et toetab Egiptuse vabadust; |
| --- | --- |

7.

mõistab sügavalt hukka Iraani opositsiooniliidrite Mir Hossein Mousavi ja Mehdi Karroubi ja nende naiste illegaalse vahistamise Iraani julgeolekujõudude poolt ning nõuab nende kohest ja tingimusteta vabastamist; märgib, et nende vahistamisel rikuti Iraani seadusi; mõistab hukka Iraani ametivõimude suhtumise opositsiooni, kes teostab oma seaduslikku protestiõigust ja väljendab solidaarsust Iraani rahvaga nende demokraatiapüüdlustes; mõistab hukka Iraani valitsuse silmakirjalikkuse, kui ta kasutas ülemäärast jõudu, hirmutamist ning meelevaldseid vahistamisi 14. veebruaril 2011 demonstratsiooniga Egiptuse rahvaga solidaarsust väljendanud rahumeelsete demonstrantide puhul, samas väites, et toetab Egiptuse vabadust;

| 8. | peab täiesti vastuvõetamatuks, et pärast 2009. aastal toimunud valimisi mõistis režiim meeleavaldajad ja opositsiooni hukka Allahi vaenlastena („muharib”), kes peaksid vastavalt islamile saama kõige rangema karistuse; teeb järelduse, et kui šahhi valitsusajal käsitleti režiimi kriitikat kuriteona, siis praeguse režiimi ajal on see võrdne islami vastu patustamisega; |
| --- | --- |

8.

peab täiesti vastuvõetamatuks, et pärast 2009. aastal toimunud valimisi mõistis režiim meeleavaldajad ja opositsiooni hukka Allahi vaenlastena („muharib”), kes peaksid vastavalt islamile saama kõige rangema karistuse; teeb järelduse, et kui šahhi valitsusajal käsitleti režiimi kriitikat kuriteona, siis praeguse režiimi ajal on see võrdne islami vastu patustamisega;

| 9. | hoiatab, et islami revolutsioonilise kaardiväekorpuse (IRGC) osatähtsuse jätkuv suurenemine Iraani ühiskonnas, nii sõjaväes, poliitikas kui ka majanduses, tekitab kartusi, et riigi militariseerimine jätkub; väljendab äärmiselt sügavat muret asjaolu üle, et kõnealuste suundumuste tagajärjeks võib olla vägivalla laienemine ja poliitilise opositsiooni mahasurumine; |
| --- | --- |

9.

hoiatab, et islami revolutsioonilise kaardiväekorpuse (IRGC) osatähtsuse jätkuv suurenemine Iraani ühiskonnas, nii sõjaväes, poliitikas kui ka majanduses, tekitab kartusi, et riigi militariseerimine jätkub; väljendab äärmiselt sügavat muret asjaolu üle, et kõnealuste suundumuste tagajärjeks võib olla vägivalla laienemine ja poliitilise opositsiooni mahasurumine;

| 10. | tunneb sügavat muret olulise rolli pärast, mida täidab Iraani ühiskonnas IRGC keskse kontrolli all Basij Üliõpilasorganisatsioon, kontrollides ja surudes alla üliõpilaste teisitimõtlemist, ning juhib tähelepanu asjaolule, et Iraani üliõpilasliikumine on olnud üheks kõige silmapaistvamaks osalejaks võitluses demokraatia, vabaduse ja õigluse eest; |
| --- | --- |

10.

tunneb sügavat muret olulise rolli pärast, mida täidab Iraani ühiskonnas IRGC keskse kontrolli all Basij Üliõpilasorganisatsioon, kontrollides ja surudes alla üliõpilaste teisitimõtlemist, ning juhib tähelepanu asjaolule, et Iraani üliõpilasliikumine on olnud üheks kõige silmapaistvamaks osalejaks võitluses demokraatia, vabaduse ja õigluse eest;

Inimõigused

| 11. | nõuab, et Iraan teeks lõpu kõikidele diskrimineerimise vormidele oma riigis; on mures diskrimineerimise ning poliitilise ja sotsiaalse rõhumise pärast, mis langeb Iraanis osaks eelkõige naistele; kutsub Iraani ametivõime üles lõpetama inimeste diskrimineerimise nende seksuaalse sättumuse alusel; mõistab hukka ebainimliku ja aegunud tava mõista inimene surma väidetavate süütegude eest seoses tema seksuaalelu või partnerivalikuga; |
| --- | --- |

11.

nõuab, et Iraan teeks lõpu kõikidele diskrimineerimise vormidele oma riigis; on mures diskrimineerimise ning poliitilise ja sotsiaalse rõhumise pärast, mis langeb Iraanis osaks eelkõige naistele; kutsub Iraani ametivõime üles lõpetama inimeste diskrimineerimise nende seksuaalse sättumuse alusel; mõistab hukka ebainimliku ja aegunud tava mõista inimene surma väidetavate süütegude eest seoses tema seksuaalelu või partnerivalikuga;

| 12. | on vapustatud tõsiasjast, et Iraani surmanuhtlusi käsitlevate aastaaruannete kohaselt oli 2009. aastal hukkamiste arv viimase kümne aasta suurim, mis muudab Iraani riigiks, kus hukatakse ühe elaniku kohta kõige rohkem inimesi maailmas; kutsub Iraani üles avalikustama ametliku statistika surmanuhtluse kohaldamise kohta; nõuab, et Iraan lõpetaks surmanuhtluse mõistmise kuritegude eest, mille inimene on sooritatud enne 18-aastaseks saamist, ning muudaks oma õigusakte, mis rikuvad Iraani poolt ratifitseeritud rahvusvaheliste inimõiguste konventsioone, sealhulgas lapse õiguste konventsiooni ning kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti; palub Iraani ametivõimudel kehtestada vastavalt ÜRO Peaassamblee resolutsioonidele 62/149 ja 63/138 hukkamistele moratoorium kuni surmanuhtluse lõpliku kaotamiseni; toonitab, et ELi ametiasutused peavad selles küsimuses Iraanile pidevat survet avaldama; |
| --- | --- |

12.

on vapustatud tõsiasjast, et Iraani surmanuhtlusi käsitlevate aastaaruannete kohaselt oli 2009. aastal hukkamiste arv viimase kümne aasta suurim, mis muudab Iraani riigiks, kus hukatakse ühe elaniku kohta kõige rohkem inimesi maailmas; kutsub Iraani üles avalikustama ametliku statistika surmanuhtluse kohaldamise kohta; nõuab, et Iraan lõpetaks surmanuhtluse mõistmise kuritegude eest, mille inimene on sooritatud enne 18-aastaseks saamist, ning muudaks oma õigusakte, mis rikuvad Iraani poolt ratifitseeritud rahvusvaheliste inimõiguste konventsioone, sealhulgas lapse õiguste konventsiooni ning kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti; palub Iraani ametivõimudel kehtestada vastavalt ÜRO Peaassamblee resolutsioonidele 62/149 ja 63/138 hukkamistele moratoorium kuni surmanuhtluse lõpliku kaotamiseni; toonitab, et ELi ametiasutused peavad selles küsimuses Iraanile pidevat survet avaldama;

| 13. | mõistab karmilt hukka Hollandi-Iraani kodaniku Zahra Bahrami hukkamise Teheranis 29. jaanuaril 2011; peab kahetsusväärseks, et Iraani ametivõimud ei võimaldanud Zahra Bahramile juurdepääsu konsulaarabile ega taganud läbipaistvat ja õiglast kohtumenetlust; |
| --- | --- |

13.

mõistab karmilt hukka Hollandi-Iraani kodaniku Zahra Bahrami hukkamise Teheranis 29. jaanuaril 2011; peab kahetsusväärseks, et Iraani ametivõimud ei võimaldanud Zahra Bahramile juurdepääsu konsulaarabile ega taganud läbipaistvat ja õiglast kohtumenetlust;

| 14. | võtab teadmiseks Iraani ametivõimude väite, et Iraan on rassipõhise diskrimineerimise vastu, aga rõhutab, et Iraani etnilised vähemused kurdavad majandusliku mahajäämuse üle nendes provintsides, kus nad moodustavad enamuse; mõistab hukka Jundullah’ sooritatud arvukad terrorirünnakud Sistan-Baluchistani provintsis organisatsiooni asutamisest saadik 2003. aastal; samas nõuab konkreetseid tõendeid seoses Iraani ametliku avaldusega, et Jundullah't toetavad Ameerika ja Briti luureteenistused; |
| --- | --- |

14.

võtab teadmiseks Iraani ametivõimude väite, et Iraan on rassipõhise diskrimineerimise vastu, aga rõhutab, et Iraani etnilised vähemused kurdavad majandusliku mahajäämuse üle nendes provintsides, kus nad moodustavad enamuse; mõistab hukka Jundullah’ sooritatud arvukad terrorirünnakud Sistan-Baluchistani provintsis organisatsiooni asutamisest saadik 2003. aastal; samas nõuab konkreetseid tõendeid seoses Iraani ametliku avaldusega, et Jundullah't toetavad Ameerika ja Briti luureteenistused;

| 15. | on ääretult nördinud asjaolust, et Iraan kuulub koos Afganistani, Somaalia, Saudi Araabia, Sudaani ja Nigeeriaga jätkuvalt nende väga väheste riikide hulka, kus endiselt kasutatakse karistusena kividega surnuksloopimist; kutsub Iraani parlamenti üles võtma vastu õigusakti, millega muudetaks julm ja ebainimlik kividega surnuksloopimise tava õigusvastaseks; |
| --- | --- |

15.

on ääretult nördinud asjaolust, et Iraan kuulub koos Afganistani, Somaalia, Saudi Araabia, Sudaani ja Nigeeriaga jätkuvalt nende väga väheste riikide hulka, kus endiselt kasutatakse karistusena kividega surnuksloopimist; kutsub Iraani parlamenti üles võtma vastu õigusakti, millega muudetaks julm ja ebainimlik kividega surnuksloopimise tava õigusvastaseks;

| 16. | nõuab, et Iraani valitsus kaotaks seadustest ja praktikast kõik piinamise ja muu julma, ebainimliku või alandava kohtlemise või karistamise vormid, tagaks seadusjärgse menetlemise ja teeks lõpu karistamatusele inimõiguste rikkumiste puhul; kutsub eelkõige Iraani parlamenti ja kohtuid üles kaotama ära julmad ja ebainimlikud karistused nagu jäseme amputatsioon, kividega surnuksloopimine ja ihunuhtlus, mis ei ole kooskõlas Iraani rahvusvaheliste kohustustega; on kindlalt Iraani õigusasutuste soositava arusaama vastu, et sellised karistused on kultuuriliselt põhjendatud; |
| --- | --- |

16.

nõuab, et Iraani valitsus kaotaks seadustest ja praktikast kõik piinamise ja muu julma, ebainimliku või alandava kohtlemise või karistamise vormid, tagaks seadusjärgse menetlemise ja teeks lõpu karistamatusele inimõiguste rikkumiste puhul; kutsub eelkõige Iraani parlamenti ja kohtuid üles kaotama ära julmad ja ebainimlikud karistused nagu jäseme amputatsioon, kividega surnuksloopimine ja ihunuhtlus, mis ei ole kooskõlas Iraani rahvusvaheliste kohustustega; on kindlalt Iraani õigusasutuste soositava arusaama vastu, et sellised karistused on kultuuriliselt põhjendatud;

| 17. | tuletab meelde Iraani 2009. aasta 13. juuni meeleavaldajate valdavat ja õigustatud loosungit „Kus on minu hääl?” kui kindla veendumuse väljendust, et eelmisel päeval toimunud valimistel oli tegemist laialdase valimispettusega, mis jääb häbimärgina saatma president Ahmadinejadi teist ametiaega; |
| --- | --- |

17.

tuletab meelde Iraani 2009. aasta 13. juuni meeleavaldajate valdavat ja õigustatud loosungit „Kus on minu hääl?” kui kindla veendumuse väljendust, et eelmisel päeval toimunud valimistel oli tegemist laialdase valimispettusega, mis jääb häbimärgina saatma president Ahmadinejadi teist ametiaega;

| 18. | on vapustatud tõsiasjast, et julgeolekujõud pidasid alates 2009. aasta 15. juuni ööst lubatavaks meelt avaldavat rahvahulka tulistada, nagu on näha videoülesvõtetelt; on sügavalt mures surveavalduse suurenemise pärast vaid aasta peale rahvaülestõusu Iraanis, sealhulgas teadete pärast meelevaldsetest vahistamistest, piinamisest, väärkohtlemisest ja poliitiliste dissidentide hukkamistest; mõistab hukka nii Iraani valitsuse jõupingutused vaigistada igasugune poliitiline opositsioon kui ka valitsuse katsed vältida mis tahes rahvusvahelist järelevalvet valimiste-järgsete rahutuste käigus esinenud rikkumiste üle; nõuab, et ELi institutsioonid esitaksid Iraani ametivõimudele üksikasjaliku loetelu kõikide teadaolevate intsidentide ja vägivallategude kohta, mis pärast valimisi tabasid Iraani tsiviilelanikke, ning nõuab nende juhtumite sõltumatut rahvusvahelist uurimist koos tulemuste avalikustamisega; |
| --- | --- |

18.

on vapustatud tõsiasjast, et julgeolekujõud pidasid alates 2009. aasta 15. juuni ööst lubatavaks meelt avaldavat rahvahulka tulistada, nagu on näha videoülesvõtetelt; on sügavalt mures surveavalduse suurenemise pärast vaid aasta peale rahvaülestõusu Iraanis, sealhulgas teadete pärast meelevaldsetest vahistamistest, piinamisest, väärkohtlemisest ja poliitiliste dissidentide hukkamistest; mõistab hukka nii Iraani valitsuse jõupingutused vaigistada igasugune poliitiline opositsioon kui ka valitsuse katsed vältida mis tahes rahvusvahelist järelevalvet valimiste-järgsete rahutuste käigus esinenud rikkumiste üle; nõuab, et ELi institutsioonid esitaksid Iraani ametivõimudele üksikasjaliku loetelu kõikide teadaolevate intsidentide ja vägivallategude kohta, mis pärast valimisi tabasid Iraani tsiviilelanikke, ning nõuab nende juhtumite sõltumatut rahvusvahelist uurimist koos tulemuste avalikustamisega;

| 19. | kutsub Iraani ametivõime üles vabastama viivitamata kõik isikud, kes on kinni peetud oma sõna-, ühinemis- ja kogunemisvabaduse rahumeelse kasutamise eest, ning uurima ja andma kohtu alla need valitsusametnikud ja julgeolekujõudude liikmed, kes on tapnud, väärkohelnud ja piinanud dissidentide pereliikmeid, meeleavaldajaid ja kinnipeetuid; |
| --- | --- |

19.

kutsub Iraani ametivõime üles vabastama viivitamata kõik isikud, kes on kinni peetud oma sõna-, ühinemis- ja kogunemisvabaduse rahumeelse kasutamise eest, ning uurima ja andma kohtu alla need valitsusametnikud ja julgeolekujõudude liikmed, kes on tapnud, väärkohelnud ja piinanud dissidentide pereliikmeid, meeleavaldajaid ja kinnipeetuid;

| 20. | nõuab, et tulevikus Iraaniga peetavate läbirääkimiste korral peaks kõrge esindaja esmaseks prioriteediks olema inimõiguste olukord Iraanis; kutsub komisjoni üles rakendama kõiki oma kasutuses olevaid vahendeid inimõiguste kaitseks ja edendamiseks Iraanis; nõuab eelkõige, et komisjon töötaks demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi kontekstis välja täiendavad meetmed, et kaitsta aktiivselt inimõiguste kaitsjaid; rõhutab, et eriti oluline on aidata pakkuda inimõiguste kaitsjatele varjupaika ning hõlbustada ligipääsu korralduslikele ressurssidele ja sideplatvormidele; julgustab liikmesriike toetama Euroopa varjupaigalinnade programmi ja programme, millega töötatakse välja meedia pealtkuulamise tehnoloogia vastaseid meetmeid; |
| --- | --- |

20.

nõuab, et tulevikus Iraaniga peetavate läbirääkimiste korral peaks kõrge esindaja esmaseks prioriteediks olema inimõiguste olukord Iraanis; kutsub komisjoni üles rakendama kõiki oma kasutuses olevaid vahendeid inimõiguste kaitseks ja edendamiseks Iraanis; nõuab eelkõige, et komisjon töötaks demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi kontekstis välja täiendavad meetmed, et kaitsta aktiivselt inimõiguste kaitsjaid; rõhutab, et eriti oluline on aidata pakkuda inimõiguste kaitsjatele varjupaika ning hõlbustada ligipääsu korralduslikele ressurssidele ja sideplatvormidele; julgustab liikmesriike toetama Euroopa varjupaigalinnade programmi ja programme, millega töötatakse välja meedia pealtkuulamise tehnoloogia vastaseid meetmeid;

| 21. | taunib asjaolu, et Iraani abielumehed võivad väita, et nende abieluvälised suhted on hoopis seaduslikud ajutised abielud, kuid abielurikkumises süüdistatavatel abielunaistel puudub selline võimalus; samuti taunib asjaolu, et Iraani Islamivabariigi karistusseadustiku artikkel 105 võimaldab kohtunikul määrata abielurikkujale karistuseks kividega surnuksloopimise ainult kohtuniku oma „teadmise” põhjal, ning asjaolu, et Iraan üritab piirata rahvusvahelist teadlikkust oma jõhkrusest, kuna ei teata kividega surnuksloopimise kohtuotsustest avalikult; |
| --- | --- |

21.

taunib asjaolu, et Iraani abielumehed võivad väita, et nende abieluvälised suhted on hoopis seaduslikud ajutised abielud, kuid abielurikkumises süüdistatavatel abielunaistel puudub selline võimalus; samuti taunib asjaolu, et Iraani Islamivabariigi karistusseadustiku artikkel 105 võimaldab kohtunikul määrata abielurikkujale karistuseks kividega surnuksloopimise ainult kohtuniku oma „teadmise” põhjal, ning asjaolu, et Iraan üritab piirata rahvusvahelist teadlikkust oma jõhkrusest, kuna ei teata kividega surnuksloopimise kohtuotsustest avalikult;

| 22. | mõistab hukka asjaolu, et Iraani ametivõimud ahistavad süstemaatiliselt ametiühinguaktiviste, eirates sellega Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni üldise korrapärase läbivaatamise käigus antud lubadusi pidada kinni oma kodanike sotsiaalsetest ja majanduslikest õigustest ja sõnavabadusest; nõuab, et Iraani ametivõimud vabastaksid kõik vahi all olevad ametiühinguaktivistid ja austaksid ametiühinguaktivistide ja õpetajate õigust võtta osa rahvusvahelisest töötajate päevast (1. mai) ja riiklikust õpetajate päevast (2. mai); kutsub Iraani valitsust üles pidama kinni töötajate põhiõigustest, mis on määratletud rahvusvahelistes tööstandardites; |
| --- | --- |

22.

mõistab hukka asjaolu, et Iraani ametivõimud ahistavad süstemaatiliselt ametiühinguaktiviste, eirates sellega Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni üldise korrapärase läbivaatamise käigus antud lubadusi pidada kinni oma kodanike sotsiaalsetest ja majanduslikest õigustest ja sõnavabadusest; nõuab, et Iraani ametivõimud vabastaksid kõik vahi all olevad ametiühinguaktivistid ja austaksid ametiühinguaktivistide ja õpetajate õigust võtta osa rahvusvahelisest töötajate päevast (1. mai) ja riiklikust õpetajate päevast (2. mai); kutsub Iraani valitsust üles pidama kinni töötajate põhiõigustest, mis on määratletud rahvusvahelistes tööstandardites;

| 23. | mõistab hukka väljapaistvate ülikooliprofessorite poliitilistel alustel vallandamise kampaania kui vastuvõetamatu rünnaku nende inimõigustele ja akadeemilisele vabadusele; usub, et see poliitika politiseerib ja õõnestab veelgi Iraani ülikoole, mis on kaua olnud rahvusliku uhkuse allikaks ja kogu maailma teadlaste imetluse objektiks; kutsub Iraani ametiasutusi üles võtma viivitamatud meetmed akadeemilise vabaduse taastamiseks riigis; |
| --- | --- |

23.

mõistab hukka väljapaistvate ülikooliprofessorite poliitilistel alustel vallandamise kampaania kui vastuvõetamatu rünnaku nende inimõigustele ja akadeemilisele vabadusele; usub, et see poliitika politiseerib ja õõnestab veelgi Iraani ülikoole, mis on kaua olnud rahvusliku uhkuse allikaks ja kogu maailma teadlaste imetluse objektiks; kutsub Iraani ametiasutusi üles võtma viivitamatud meetmed akadeemilise vabaduse taastamiseks riigis;

| 24. | peab taunitavaks asjaolu, et põhiseaduse vastaselt saab usuvähemuste liikmetele osaks diskrimineerimine eluaseme, hariduse ja ametlike töökohtade võimaldamisel, mis sunnib nende vähemuste noori liikmeid otsustama riigist väljarändamise kasuks; mõistab hukka eelkõige Baha'i kogukonna kavakindla tagakiusamise, kristlaste vahistamise laine 2009. aastal ning religioossete dissidentide, usuvahetajate ning sufi ja sunni moslemite ahistamise; nõuab veel kord seitsme Baha'i juhi vabastamist ja kutsub Iraani parlamenti üles muutma Iraani seadusandlust, tagamaks et kõigil eri uskude esindajatel Iraanis – olenemata sellest, kas nad on konstitutsiooniga tunnustatud või mitte – oleks võimalik järgida oma veendumusi, ilma et neid selle pärast taga kiusataks, ning et neile oleksid tagatud võrdsed õigused nii seaduse ees kui ka tegelikkuses; |
| --- | --- |

24.

peab taunitavaks asjaolu, et põhiseaduse vastaselt saab usuvähemuste liikmetele osaks diskrimineerimine eluaseme, hariduse ja ametlike töökohtade võimaldamisel, mis sunnib nende vähemuste noori liikmeid otsustama riigist väljarändamise kasuks; mõistab hukka eelkõige Baha'i kogukonna kavakindla tagakiusamise, kristlaste vahistamise laine 2009. aastal ning religioossete dissidentide, usuvahetajate ning sufi ja sunni moslemite ahistamise; nõuab veel kord seitsme Baha'i juhi vabastamist ja kutsub Iraani parlamenti üles muutma Iraani seadusandlust, tagamaks et kõigil eri uskude esindajatel Iraanis – olenemata sellest, kas nad on konstitutsiooniga tunnustatud või mitte – oleks võimalik järgida oma veendumusi, ilma et neid selle pärast taga kiusataks, ning et neile oleksid tagatud võrdsed õigused nii seaduse ees kui ka tegelikkuses;

| 25. | märgib, et Iraani valitsusväliste organisatsioonide olukord on 2009. aasta 12. juuni vaidlusalustele presidendivalimistele järgnenud meeleavalduste tulemusena märgatavalt halvenenud; kritiseerib teravalt seda, et võimud on kavakindlalt kasutanud Iraani valitsusväliste organisatsioonide rahvusvahelisi kontakte ja neile organisatsioonidele mõeldud rahalist toetust selleks, et üritada kompromiteerida neid organisatsioone ja nende tööd; |
| --- | --- |

25.

märgib, et Iraani valitsusväliste organisatsioonide olukord on 2009. aasta 12. juuni vaidlusalustele presidendivalimistele järgnenud meeleavalduste tulemusena märgatavalt halvenenud; kritiseerib teravalt seda, et võimud on kavakindlalt kasutanud Iraani valitsusväliste organisatsioonide rahvusvahelisi kontakte ja neile organisatsioonidele mõeldud rahalist toetust selleks, et üritada kompromiteerida neid organisatsioone ja nende tööd;

| 26. | väljendab suurt muret alaealiste arvukate hukkamiste ja naiste avaliku kividega surnuksloopimise pärast, mida viiakse läbi igal aastal, hoolimata rahvusvahelistest üleskutsetest Iraanile inimõiguste standarditest kinni pidada; |
| --- | --- |

26.

väljendab suurt muret alaealiste arvukate hukkamiste ja naiste avaliku kividega surnuksloopimise pärast, mida viiakse läbi igal aastal, hoolimata rahvusvahelistest üleskutsetest Iraanile inimõiguste standarditest kinni pidada;

| 27. | nõuab uut ÜRO mandaati eriraportööri määramiseks, kes uuriks kuritegusid ja püüaks tagada inimõiguste rikkujate vastutusele võtmist Iraanis; nõuab Iraani ametivõimudelt positiivset vastust ÜRO mitmesuguste eriraportööride kauastele taotlustele saada luba ametlikeks visiitideks Iraani (nt kohtuvälise karistamise, lihtmenetluse korras ja meelevaldse hukkamise, piinamise, usuvabaduse olukorra ning kohtunike ja advokaatide sõltumatuse uurimiseks); |
| --- | --- |

27.

nõuab uut ÜRO mandaati eriraportööri määramiseks, kes uuriks kuritegusid ja püüaks tagada inimõiguste rikkujate vastutusele võtmist Iraanis; nõuab Iraani ametivõimudelt positiivset vastust ÜRO mitmesuguste eriraportööride kauastele taotlustele saada luba ametlikeks visiitideks Iraani (nt kohtuvälise karistamise, lihtmenetluse korras ja meelevaldse hukkamise, piinamise, usuvabaduse olukorra ning kohtunike ja advokaatide sõltumatuse uurimiseks);

| 28. | taunib asjaolu, et vastuolus advokaatide rolli käsitlevate ÜRO üldpõhimõtetega on advokaatide olukord Iraanis pärast 2009. aasta juuni presidendivalimisi märgatavalt halvenenud, kuna Iraani ametivõimud avaldavad advokaatidele survet (näiteks vahistamise, advokatuurist väljaheitmise, sõnavabaduse rikkumise, alusetu maksupettuste uurimise ja muu rahalise surve kaudu), et takistada neid sõltumatult oma tööd tegemast; |
| --- | --- |

28.

taunib asjaolu, et vastuolus advokaatide rolli käsitlevate ÜRO üldpõhimõtetega on advokaatide olukord Iraanis pärast 2009. aasta juuni presidendivalimisi märgatavalt halvenenud, kuna Iraani ametivõimud avaldavad advokaatidele survet (näiteks vahistamise, advokatuurist väljaheitmise, sõnavabaduse rikkumise, alusetu maksupettuste uurimise ja muu rahalise surve kaudu), et takistada neid sõltumatult oma tööd tegemast;

| 29. | kahetseb asjaolu, et üha halveneb inimõiguste kaitsjate olukord, sealhulgas inimõiguste advokaatidel ja naiste õiguste kaitsjatel, keda eriti rünnatakse; on sügavalt mures, et inimõiguste kaitsjad on kannatanud paljude rünnakute ja ebaõiglaste kohtuprotsesside tõttu ning neid takistatakse kasutamast neile põhiseadusega lubatud õigusi; nõuab, et viivitamata vabastataks kõik veel vangistuses olevad inimõiguste kaitsjad ja meelsusvangid; |
| --- | --- |

29.

kahetseb asjaolu, et üha halveneb inimõiguste kaitsjate olukord, sealhulgas inimõiguste advokaatidel ja naiste õiguste kaitsjatel, keda eriti rünnatakse; on sügavalt mures, et inimõiguste kaitsjad on kannatanud paljude rünnakute ja ebaõiglaste kohtuprotsesside tõttu ning neid takistatakse kasutamast neile põhiseadusega lubatud õigusi; nõuab, et viivitamata vabastataks kõik veel vangistuses olevad inimõiguste kaitsjad ja meelsusvangid;

| 30. | kutsub Iraani Islamivabariiki üles allkirjastama, ratifitseerima ja rakendama ÜRO konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta; |
| --- | --- |

30.

kutsub Iraani Islamivabariiki üles allkirjastama, ratifitseerima ja rakendama ÜRO konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta;

| 31. | toetab kampaaniat „Üks miljon allkirja, millega nõutakse diskrimineerivate seaduste muutmist”, mille eesmärk on koguda Iraani naisi diskrimineerivate seaduste muutmise toetamiseks miljon allkirja; nõuab tungivalt, et Iraani ametiasutused teeksid lõpu selles kampaanias osalejate ahistamisele, sealhulgas õigusorganite poolt; |
| --- | --- |

31.

toetab kampaaniat „Üks miljon allkirja, millega nõutakse diskrimineerivate seaduste muutmist”, mille eesmärk on koguda Iraani naisi diskrimineerivate seaduste muutmise toetamiseks miljon allkirja; nõuab tungivalt, et Iraani ametiasutused teeksid lõpu selles kampaanias osalejate ahistamisele, sealhulgas õigusorganite poolt;

| 32. | nõuab tungivalt, et Iraani valitsus parandaks naiste õigusi, et tunnistada naiste üliolulist rolli ühiskonnas, ning täidaks kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti raames riigile võetud kohustusi; kutsub taas kord Iraani parlamenti üles võtma vastu õigusakti, millega muudetaks julm ja ebainimlik kividega surnuksloopimise tava õigusvastaseks; kutsub kõrget esindajat üles pöörama erilist tähelepanu naiste õigustele Iraanis ja arutama Iraani ametiasutustega Sakineh Mohammadi-Ashtiani ja Zahra Bahrami juhtumeid; |
| --- | --- |

32.

nõuab tungivalt, et Iraani valitsus parandaks naiste õigusi, et tunnistada naiste üliolulist rolli ühiskonnas, ning täidaks kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti raames riigile võetud kohustusi; kutsub taas kord Iraani parlamenti üles võtma vastu õigusakti, millega muudetaks julm ja ebainimlik kividega surnuksloopimise tava õigusvastaseks; kutsub kõrget esindajat üles pöörama erilist tähelepanu naiste õigustele Iraanis ja arutama Iraani ametiasutustega Sakineh Mohammadi-Ashtiani ja Zahra Bahrami juhtumeid;

| 33. | rõhutab, et ELi institutsioonide esindajad peaksid looma kontakte Iraani kõige erinevamate poliitiliste ja ühiskondlike organisatsioonide esindajatega, kaasa arvatud silmapaistvate Iraani inimõiguste kaitsjatega; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama rohkem kohalikku tegevust ja inimestevahelisi kontakte; |
| --- | --- |

33.

rõhutab, et ELi institutsioonide esindajad peaksid looma kontakte Iraani kõige erinevamate poliitiliste ja ühiskondlike organisatsioonide esindajatega, kaasa arvatud silmapaistvate Iraani inimõiguste kaitsjatega; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama rohkem kohalikku tegevust ja inimestevahelisi kontakte;

| 34. | mõistab hukka sõltumatu meedia allasurumise Iraani ametiasutuste poolt, sealhulgas video- ja fotomaterjalide tsensuuri, eesmärgiga piirata teabevoogu ja teabele juurdepääsu; on äärmiselt mures, et meelevaldse õigusemõistmise tulemuseks Iraanis on ajakirjanduse tugev (enese)tsensuur; nõuab, et ELi ja selle liikmesriikide ametlikud esindajad tuletaksid Iraanile meelde tema kohustust toetada meediavabadust; kutsub ELi ja selle liikmesriike üles nõudma Iraani esindajatega kohtudes paljude viimastel aastatel sunniviisiliselt suletud päevalehtede taasavamist ning poliitvangide vabastamist, esitades mõlemate kohta nimekirjad; mõistab hukka väliskorrespondentide, sealhulgas Euroopa suuremate päevalehtede reporterite riigist väljasaatmise Iraani valitsuse poolt; avaldab heameelt seoses Euronewsi edastamise alustamisega farsi keeles; |
| --- | --- |

34.

mõistab hukka sõltumatu meedia allasurumise Iraani ametiasutuste poolt, sealhulgas video- ja fotomaterjalide tsensuuri, eesmärgiga piirata teabevoogu ja teabele juurdepääsu; on äärmiselt mures, et meelevaldse õigusemõistmise tulemuseks Iraanis on ajakirjanduse tugev (enese)tsensuur; nõuab, et ELi ja selle liikmesriikide ametlikud esindajad tuletaksid Iraanile meelde tema kohustust toetada meediavabadust; kutsub ELi ja selle liikmesriike üles nõudma Iraani esindajatega kohtudes paljude viimastel aastatel sunniviisiliselt suletud päevalehtede taasavamist ning poliitvangide vabastamist, esitades mõlemate kohta nimekirjad; mõistab hukka väliskorrespondentide, sealhulgas Euroopa suuremate päevalehtede reporterite riigist väljasaatmise Iraani valitsuse poolt; avaldab heameelt seoses Euronewsi edastamise alustamisega farsi keeles;

| 35. | väljendab muret kultuurilise, muusikalise ja kunstilise väljenduse mahasurumise pärast tsensuuri, keelamise ning kunstnike, muusikute, filmirežissööride, kirjanike ja luuletajate represseerimise kaudu; |
| --- | --- |

35.

väljendab muret kultuurilise, muusikalise ja kunstilise väljenduse mahasurumise pärast tsensuuri, keelamise ning kunstnike, muusikute, filmirežissööride, kirjanike ja luuletajate represseerimise kaudu;

| 36. | nõuab karistamatuse lõpetamist Iraanis, kehtestades sõltumatu kohtuliku läbivaatamismenetluse kohapeal või võimaldades pöörduda ÜRO Julgeolekunõukogu kaudu selliste rahvusvahelise õiguse alusel tegutsevate institutsioonide poole, nagu Rahvusvaheline Kriminaalkohus; |
| --- | --- |

36.

nõuab karistamatuse lõpetamist Iraanis, kehtestades sõltumatu kohtuliku läbivaatamismenetluse kohapeal või võimaldades pöörduda ÜRO Julgeolekunõukogu kaudu selliste rahvusvahelise õiguse alusel tegutsevate institutsioonide poole, nagu Rahvusvaheline Kriminaalkohus;

| 37. | tervitab mitme liikmesriigi võetud meetmeid nendele Iraani inimõigsuste kaitsjatele, dissidentidele, ajakirjanikele, üliõpilastele, naistele, lastele ja kunstnikele varjupaiga andmiseks, keda nende usutunnistuse, arvamuste, seksuaalse sättumuse või teiste inimõiguste teostamise vormide eest taga kiusatakse; |
| --- | --- |

37.

tervitab mitme liikmesriigi võetud meetmeid nendele Iraani inimõigsuste kaitsjatele, dissidentidele, ajakirjanikele, üliõpilastele, naistele, lastele ja kunstnikele varjupaiga andmiseks, keda nende usutunnistuse, arvamuste, seksuaalse sättumuse või teiste inimõiguste teostamise vormide eest taga kiusatakse;

Tuumaküsimused

| 38. | kinnitab taas, et vaatamata Iraani õigusele vastavalt tuumarelvastuse leviku tõkestamise korrale arendada oma tuumaenergeetikat rahumeelsetel eesmärkidel, on Iraani tuumaprogrammiga kaasnev tuumarelva leviku oht jätkuvalt Euroopa Liidu ja rahvusvahelise üldsuse jaoks suur mureallikas, nagu on väljendatud väga selgelt paljudes ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonides; |
| --- | --- |

38.

kinnitab taas, et vaatamata Iraani õigusele vastavalt tuumarelvastuse leviku tõkestamise korrale arendada oma tuumaenergeetikat rahumeelsetel eesmärkidel, on Iraani tuumaprogrammiga kaasnev tuumarelva leviku oht jätkuvalt Euroopa Liidu ja rahvusvahelise üldsuse jaoks suur mureallikas, nagu on väljendatud väga selgelt paljudes ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonides;

| 39. | kutsub Iraani ametiasutusi üles täitma tuumarelva leviku tõkestamise lepingust tulenevaid Iraani kohustusi; nõuab Teheranilt jõuliselt kaitsemeetmete lepingu lisaprotokolli ratifitseerimist ja selle täitmist; mõistab hukka asjaolu, et Iraan keeldub endiselt täieulatuslikust koostööst Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuriga – takistab selle tööd, ei võimalda täielikku ja tingimusteta juurdepääsu tähtsatele rajatistele ja on vastu inspektorite nimetamisele; |
| --- | --- |

39.

kutsub Iraani ametiasutusi üles täitma tuumarelva leviku tõkestamise lepingust tulenevaid Iraani kohustusi; nõuab Teheranilt jõuliselt kaitsemeetmete lepingu lisaprotokolli ratifitseerimist ja selle täitmist; mõistab hukka asjaolu, et Iraan keeldub endiselt täieulatuslikust koostööst Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuriga – takistab selle tööd, ei võimalda täielikku ja tingimusteta juurdepääsu tähtsatele rajatistele ja on vastu inspektorite nimetamisele;

| 40. | rõhutab lisaks asjaolu, et Iraanil on seoses tuumarelva leviku takistamise lepingu keskse põhimõttega õigus rikastada uraani rahumeelsetel eesmärkidel ja saada samadel eesmärkidel tehnilist abi; |
| --- | --- |

40.

rõhutab lisaks asjaolu, et Iraanil on seoses tuumarelva leviku takistamise lepingu keskse põhimõttega õigus rikastada uraani rahumeelsetel eesmärkidel ja saada samadel eesmärkidel tehnilist abi;

| 41. | toetab nõukogu nn paralleelset lähenemisviisi (twin-track approach), millega püütakse läbirääkimistel leida rahumeelne väljapääs tuumaküsimustes tekkinud patiseisust, ning hindab kõrgelt 26. juulil 2010 vastu võetud uut ühist seisukohta, milles sisalduvad uued ja laialdased sihtotstarbelised autonoomsed meetmed, mida saab Iraani suhtes rakendada; avaldab kahetsust asjaolu üle, et Istanbulis toimunud hiljutises P5+1 läbirääkimiste voorus ei olnud Iraan valmis tehtud pakkumisi vastu võtma ning et läbirääkimised sellest tulenevalt nurjusid; on siiski veendunud, et EL peaks välja töötama Iraani suhtes ulatuslikuma strateegia, mis ei piirduks vaid tuumaküsimustega, vaid käsitleks ka inimõiguste olukorda Iraanis ja Iraani rolli regioonis; |
| --- | --- |

41.

toetab nõukogu nn paralleelset lähenemisviisi (twin-track approach), millega püütakse läbirääkimistel leida rahumeelne väljapääs tuumaküsimustes tekkinud patiseisust, ning hindab kõrgelt 26. juulil 2010 vastu võetud uut ühist seisukohta, milles sisalduvad uued ja laialdased sihtotstarbelised autonoomsed meetmed, mida saab Iraani suhtes rakendada; avaldab kahetsust asjaolu üle, et Istanbulis toimunud hiljutises P5+1 läbirääkimiste voorus ei olnud Iraan valmis tehtud pakkumisi vastu võtma ning et läbirääkimised sellest tulenevalt nurjusid; on siiski veendunud, et EL peaks välja töötama Iraani suhtes ulatuslikuma strateegia, mis ei piirduks vaid tuumaküsimustega, vaid käsitleks ka inimõiguste olukorda Iraanis ja Iraani rolli regioonis;

| 42. | tuletab meelde, et Iraani tuumaprogrammi küsimus vastandab Iraani ja terve ÜRO, mitte vaid Iraani ja „läänemaailma”; |
| --- | --- |

42.

tuletab meelde, et Iraani tuumaprogrammi küsimus vastandab Iraani ja terve ÜRO, mitte vaid Iraani ja „läänemaailma”;

| 43. | märgib, et täiendavad sanktsioonid on loogiline tagajärg Iraani puudulikule koostööle Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuriga; kutsub kõrget esindajat ja ELi liikmesriike üles andma hinnangu kõigile ELi ühise seisukoha rakendamise täitemehhanismidele – eeskätt ekspordilubade andmisel, tolli- ja piirikontrolli teostamisel, lastilendude ja merevedude puhul –, et takistada Iraanil karistuste süsteemist kõrvale hoidmist ning et oleks võimalik realistlikult otsustada, kas karistused annavad eeldatava tulemuse või mitte; kordab oma seisukohta, et need meetmed ei tohi elanikkonnale negatiivset mõju avaldada; tervitab selles kontekstis USA otsust kehtestada sihtotstarbelised karistused nende Iraani ametiisikute suhtes, kes on osutunud vastutavaks raskete inimõiguste rikkumiste eest Iraanis või kes on osutunud nendes kaasosaliseks alates vaidlustatud presidendivalimistest 2009. aasta juunis; kutsub nõukogu üles võtma vastu sarnased meetmed; |
| --- | --- |

43.

märgib, et täiendavad sanktsioonid on loogiline tagajärg Iraani puudulikule koostööle Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuriga; kutsub kõrget esindajat ja ELi liikmesriike üles andma hinnangu kõigile ELi ühise seisukoha rakendamise täitemehhanismidele – eeskätt ekspordilubade andmisel, tolli- ja piirikontrolli teostamisel, lastilendude ja merevedude puhul –, et takistada Iraanil karistuste süsteemist kõrvale hoidmist ning et oleks võimalik realistlikult otsustada, kas karistused annavad eeldatava tulemuse või mitte; kordab oma seisukohta, et need meetmed ei tohi elanikkonnale negatiivset mõju avaldada; tervitab selles kontekstis USA otsust kehtestada sihtotstarbelised karistused nende Iraani ametiisikute suhtes, kes on osutunud vastutavaks raskete inimõiguste rikkumiste eest Iraanis või kes on osutunud nendes kaasosaliseks alates vaidlustatud presidendivalimistest 2009. aasta juunis; kutsub nõukogu üles võtma vastu sarnased meetmed;

| 44. | usub, et terves maailmas on vaja uusi jõupingutusi, et vabastada maailm tuumarelvaohust; tervitab president Obama üleskutset tuumadesarmeerimiseks ning kutsub kõrget esindajat üles muutma selle küsimuse üheks prioriteediks nii tegelemisel liikmesriikidega kui ka suhtlemisel valitsustega Lähis-Idas ja Aasias; |
| --- | --- |

44.

usub, et terves maailmas on vaja uusi jõupingutusi, et vabastada maailm tuumarelvaohust; tervitab president Obama üleskutset tuumadesarmeerimiseks ning kutsub kõrget esindajat üles muutma selle küsimuse üheks prioriteediks nii tegelemisel liikmesriikidega kui ka suhtlemisel valitsustega Lähis-Idas ja Aasias;

| 45. | kutsub komisjoni, nõukogu ja ELi liikmesriike üles andma hinnangu sanktsioonidevälistele kaubandussuhetele Iraaniga, eesmärgiga piirata inimõiguste rikkumisi Euroopa standarditele vastava tehnoloogia ekspordi kaudu Iraanile, mille hulka kuuluvad ka mobiiltelefonid, sidevõrgud, (kahese kasutusega) tehnoloogiad, jälgimistehnoloogiad ja tarkvara internetipõhiseks skaneerimiseks ning tsensuuriks, ning andmete, sealhulgas isiklike andmete hankimiseks; palub komisjonil esitada ettepanek võtta vastu määrus uue litsentsimissüsteemi kohta, kui kõnealuse läbivaatamise tulemusena selgub õigusloomealaste meetmete vajadus; |
| --- | --- |

45.

kutsub komisjoni, nõukogu ja ELi liikmesriike üles andma hinnangu sanktsioonidevälistele kaubandussuhetele Iraaniga, eesmärgiga piirata inimõiguste rikkumisi Euroopa standarditele vastava tehnoloogia ekspordi kaudu Iraanile, mille hulka kuuluvad ka mobiiltelefonid, sidevõrgud, (kahese kasutusega) tehnoloogiad, jälgimistehnoloogiad ja tarkvara internetipõhiseks skaneerimiseks ning tsensuuriks, ning andmete, sealhulgas isiklike andmete hankimiseks; palub komisjonil esitada ettepanek võtta vastu määrus uue litsentsimissüsteemi kohta, kui kõnealuse läbivaatamise tulemusena selgub õigusloomealaste meetmete vajadus;

| 46. | kutsub komisjoni ja nõukogu üles võtma viivitamatud meetmed jälgimistehnoloogia (eriti jälgimiskeskuste) ekspordi keelustamiseks ELi ettevõtetelt Iraanile; |
| --- | --- |

46.

kutsub komisjoni ja nõukogu üles võtma viivitamatud meetmed jälgimistehnoloogia (eriti jälgimiskeskuste) ekspordi keelustamiseks ELi ettevõtetelt Iraanile;

| 47. | kutsub Euroopa Ülemkogu üles laiendama nimekirja Iraani isikutest, kes on seotud Iraani tuuma- ja raketiprogrammide ning nendega kaasnevate hankevõrgustikega; kutsub asjaomaseid ametiasutusi üles tegutsema kiiresti selleks, et nende varad külmutada ning takistada neil siseneda ELi territooriumile, et kasutada ELi jurisdiktsiooni nende programmidega seotud mis tahes tegevuse elluviimiseks; |
| --- | --- |

47.

kutsub Euroopa Ülemkogu üles laiendama nimekirja Iraani isikutest, kes on seotud Iraani tuuma- ja raketiprogrammide ning nendega kaasnevate hankevõrgustikega; kutsub asjaomaseid ametiasutusi üles tegutsema kiiresti selleks, et nende varad külmutada ning takistada neil siseneda ELi territooriumile, et kasutada ELi jurisdiktsiooni nende programmidega seotud mis tahes tegevuse elluviimiseks;

| 48. | kutsub kõrget esindajat üles Iraani tuumaprobleemidele ja Iraani elanike inimõigustele jätkuvalt suurt tähelepanu pöörama ning kutsub üles Iraani pidama sisukaid läbirääkimisi, eesmärgiga saavutada tuumaküsimuse kõikehõlmav ja pikaajaline lahendus; |
| --- | --- |

48.

kutsub kõrget esindajat üles Iraani tuumaprobleemidele ja Iraani elanike inimõigustele jätkuvalt suurt tähelepanu pöörama ning kutsub üles Iraani pidama sisukaid läbirääkimisi, eesmärgiga saavutada tuumaküsimuse kõikehõlmav ja pikaajaline lahendus;

Välissuhted

| 49. | mõistab kõige karmimalt hukka Iraani presidendi väljendatud soovi Iisrael „maa pealt minema pühkida” ning tema antisemiitlikud avaldused, eriti holokausti eitamise ja Iisraeli riigi seaduslikkuse tühistamise aluskava; kinnitab veel kord oma täielikku toetust Iisraeli olemasolule ja kahe riigi lahendusele Palestiina jaoks; |
| --- | --- |

49.

mõistab kõige karmimalt hukka Iraani presidendi väljendatud soovi Iisrael „maa pealt minema pühkida” ning tema antisemiitlikud avaldused, eriti holokausti eitamise ja Iisraeli riigi seaduslikkuse tühistamise aluskava; kinnitab veel kord oma täielikku toetust Iisraeli olemasolule ja kahe riigi lahendusele Palestiina jaoks;

| 50. | kutsub nõukogu ja komisjoni üles hoolikalt jälgima olukorda Pärsia lahe piirkonnas ja tegema kõik võimaliku rahu ja stabiilsuse suurendamiseks selles piirkonnas; |
| --- | --- |

50.

kutsub nõukogu ja komisjoni üles hoolikalt jälgima olukorda Pärsia lahe piirkonnas ja tegema kõik võimaliku rahu ja stabiilsuse suurendamiseks selles piirkonnas;

| 51. | tunnistab Türgi rolli mõjuvõimsa osalejana piirkonnas ja tunnustab tema ühendatud jõupingutusi koos Brasiiliaga jõuda Iraani tuumaküsimuste lahendamiseni läbirääkimiste teel; peab siiski kahetsusväärseks, et 17. mai 2010. aasta kolmepoolse lepingu sätted vastavad üksnes osaliselt IAEA nõuetele; kutsub Türgi ametivõime üles järgima suhtumises Iraani tuumaähvardusse Euroopa eeskuju; soovitab tungivalt, et Türgi lisaks oma Iraaniga peetavasse dialoogi inimõiguste olukorra; |
| --- | --- |

51.

tunnistab Türgi rolli mõjuvõimsa osalejana piirkonnas ja tunnustab tema ühendatud jõupingutusi koos Brasiiliaga jõuda Iraani tuumaküsimuste lahendamiseni läbirääkimiste teel; peab siiski kahetsusväärseks, et 17. mai 2010. aasta kolmepoolse lepingu sätted vastavad üksnes osaliselt IAEA nõuetele; kutsub Türgi ametivõime üles järgima suhtumises Iraani tuumaähvardusse Euroopa eeskuju; soovitab tungivalt, et Türgi lisaks oma Iraaniga peetavasse dialoogi inimõiguste olukorra;

| 52. | rõhutab asjaolu, et Venemaa on olnud üks peamistest kaasaegsete relvade ja rikastatud uraani tarnijatest Iraanile; tervitab Venemaa Föderatsiooni käesoleva aasta otsust lõpetada S-300 müük Iraanile ja toetust ÜRO Iraani-vastastele sanktsioonidele tulenevalt Iraani tuumaprogrammist; kutsub Venemaad tungivalt üles lõpetama igasuguse relvade levitamise ja uraaniekspordi Iraani, et tagada Iraani vastaste sanktsioonide tõhusus ja tuumarelva leviku tõkestamise lepingu nõuete täitmine; |
| --- | --- |

52.

rõhutab asjaolu, et Venemaa on olnud üks peamistest kaasaegsete relvade ja rikastatud uraani tarnijatest Iraanile; tervitab Venemaa Föderatsiooni käesoleva aasta otsust lõpetada S-300 müük Iraanile ja toetust ÜRO Iraani-vastastele sanktsioonidele tulenevalt Iraani tuumaprogrammist; kutsub Venemaad tungivalt üles lõpetama igasuguse relvade levitamise ja uraaniekspordi Iraani, et tagada Iraani vastaste sanktsioonide tõhusus ja tuumarelva leviku tõkestamise lepingu nõuete täitmine;

| 53. | julgustab kõrget esindajat tõhustama atlandiülest koordineerimist ja vastastikust täiendavust seoses Iraaniga ning konsulteerima Iraanile kehtestavata meetmete osas ÜRO Julgeolekunõukogu alaliste liikmete ja kõigi oluliste ülemaailmsete ja piirkondlike osalejatega, kes jagavat muret Iraani pärast; |
| --- | --- |

53.

julgustab kõrget esindajat tõhustama atlandiülest koordineerimist ja vastastikust täiendavust seoses Iraaniga ning konsulteerima Iraanile kehtestavata meetmete osas ÜRO Julgeolekunõukogu alaliste liikmete ja kõigi oluliste ülemaailmsete ja piirkondlike osalejatega, kes jagavat muret Iraani pärast;

| 54. | märgib ära ELi ja Iraani ühise huvi tagada rahu ja stabiilsus Afganistanis; tervitab Iraani konstruktiivset rolli Afganistani infrastruktuuri taastamisel ja majanduse elavdamisel ning uimastikaubanduse takistamisel; rõhutab siiski, et jätkusuutlik rahu ja stabiilsus Afganistanis nõuab, et naaberriigid loobuksid poliitilisest sekkumisest riigis; |
| --- | --- |

54.

märgib ära ELi ja Iraani ühise huvi tagada rahu ja stabiilsus Afganistanis; tervitab Iraani konstruktiivset rolli Afganistani infrastruktuuri taastamisel ja majanduse elavdamisel ning uimastikaubanduse takistamisel; rõhutab siiski, et jätkusuutlik rahu ja stabiilsus Afganistanis nõuab, et naaberriigid loobuksid poliitilisest sekkumisest riigis;

| 55. | kutsub kõrget esindajat üles avama ELi delegatsiooni Teheranis, nüüd kus Euroopa välisteenistus on roteeruvalt eesistujariigilt võtnud üle vastutuse esindada Euroopa Liitu kolmandates riikides; |
| --- | --- |

55.

kutsub kõrget esindajat üles avama ELi delegatsiooni Teheranis, nüüd kus Euroopa välisteenistus on roteeruvalt eesistujariigilt võtnud üle vastutuse esindada Euroopa Liitu kolmandates riikides;

| 56. | kutsub komisjoni ja nõukogu üles julgustama Iraani etendama konstruktiivset rolli seoses Afganistani tulevase arenguga, ning rõhutab ELi ja Iraani ühiseid eesmärke seoses stabiilsusega Afganistanis ja ka tõhusate meetmete võtmisel võitluses oopiumi tootmise ja uimastikaubanduse vastu; |
| --- | --- |

56.

kutsub komisjoni ja nõukogu üles julgustama Iraani etendama konstruktiivset rolli seoses Afganistani tulevase arenguga, ning rõhutab ELi ja Iraani ühiseid eesmärke seoses stabiilsusega Afganistanis ja ka tõhusate meetmete võtmisel võitluses oopiumi tootmise ja uimastikaubanduse vastu;

*

* *

| 57. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, ELi liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Iraani Islamivabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

57.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, ELi liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Iraani Islamivabariigi valitsusele ja parlamendile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0310.

(2)  ELT C 341 E, 16.12.2010, lk 9.

(3)  ELT C 265 E, 30.9.2010, lk 26.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0351.

---

| 7.7.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 199/172 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 199/172

---

Neljapäev, 10. märts 2011Inimõiguste nõukogu 16. istungjärk (Genf, 28. veebruar - 25. märts 2011)

P7_TA(2011)0097

Euroopa Parlamendi 10 märtsi 2011. aasta resolutsioon ÜRO inimõiguste nõukogu 16. istungjärgu prioriteetide ja 2011. aasta läbivaatamise kohta

2012/C 199 E/20

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni, Euroopa inimõiguste konventsiooni ja ELi põhiõiguste hartat; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni, Euroopa inimõiguste konventsiooni ja ELi põhiõiguste hartat;

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone ÜRO inimõiguste nõukogu kohta, eriti 25. veebruari 2010. aasta resolutsiooni ÜRO inimõiguste nõukogu 13. istungjärgu kohta (1) ja 14. jaanuari 2009. aasta resolutsiooni ÜRO inimõiguste nõukogu arengu, sealhulgas ELi rolli kohta (2), samuti 16. märtsi 2006. aasta resolutsiooni inimõiguste nõukogu käsitlevate läbirääkimiste tulemuste ja ÜRO inimõiguste komisjoni 62. istungjärgu kohta (3), 29. jaanuari 2004. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu ja ÜRO suhete kohta (4), 9. juuni 2005. aasta resolutsiooni Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni reformi kohta (5), 29. septembri 2005. aasta resolutsiooni ÜRO tippkohtumise (14.–16. september 2005) tulemuste kohta (6) ning 16. detsembri 2010. aasta resolutsiooni aastaaruande kohta inimõiguste kohta maailmas 2009. aastal ja Euroopa Liidu poliitika selles valdkonnas (7); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone ÜRO inimõiguste nõukogu kohta, eriti 25. veebruari 2010. aasta resolutsiooni ÜRO inimõiguste nõukogu 13. istungjärgu kohta (1) ja 14. jaanuari 2009. aasta resolutsiooni ÜRO inimõiguste nõukogu arengu, sealhulgas ELi rolli kohta (2), samuti 16. märtsi 2006. aasta resolutsiooni inimõiguste nõukogu käsitlevate läbirääkimiste tulemuste ja ÜRO inimõiguste komisjoni 62. istungjärgu kohta (3), 29. jaanuari 2004. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu ja ÜRO suhete kohta (4), 9. juuni 2005. aasta resolutsiooni Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni reformi kohta (5), 29. septembri 2005. aasta resolutsiooni ÜRO tippkohtumise (14.–16. september 2005) tulemuste kohta (6) ning 16. detsembri 2010. aasta resolutsiooni aastaaruande kohta inimõiguste kohta maailmas 2009. aastal ja Euroopa Liidu poliitika selles valdkonnas (7);

| — | võttes arvesse oma erakorralisi resolutsioone inimõiguste ja demokraatia kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma erakorralisi resolutsioone inimõiguste ja demokraatia kohta;

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee resolutsiooni A/RES/60/251, millega asutati ÜRO inimõiguste nõukogu; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee resolutsiooni A/RES/60/251, millega asutati ÜRO inimõiguste nõukogu;

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste nõukogu eelmisi korralisi ja erakorralisi istungjärke ning üldise korrapärase läbivaatamise eelmisi voore; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste nõukogu eelmisi korralisi ja erakorralisi istungjärke ning üldise korrapärase läbivaatamise eelmisi voore;

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste nõukogu 16. istungjärku ning üldise korrapärase läbivaatamise üheteistkümnendat vooru, mis toimub 2.–13. mail 2011; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste nõukogu 16. istungjärku ning üldise korrapärase läbivaatamise üheteistkümnendat vooru, mis toimub 2.–13. mail 2011;

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste nõukogu läbivaatamist, mis toimub 2011. aastal; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste nõukogu läbivaatamist, mis toimub 2011. aastal;

| — | võttes arvesse Lissaboni lepingu jõustumisest tingitud institutsioonilisi muudatusi, eelkõige Euroopa välisteenistuse ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ametikoha loomist; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Lissaboni lepingu jõustumisest tingitud institutsioonilisi muudatusi, eelkõige Euroopa välisteenistuse ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ametikoha loomist;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu Lissaboni lepingust tuleneva versiooni artiklit 2, artikli 3 lõiget 5 ning artikleid 18, 21, 27 ja 47; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu Lissaboni lepingust tuleneva versiooni artiklit 2, artikli 3 lõiget 5 ning artikleid 18, 21, 27 ja 47;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 4,

| A. | arvestades, et inimõiguste universaalsuse austamine, edendamine ja kaitsmine on osa Euroopa Liidu eetilisest ja õiguslikust acquis’st ning üks Euroopa ühtsuse ja terviklikkuse nurgakividest (8); |
| --- | --- |

A.

arvestades, et inimõiguste universaalsuse austamine, edendamine ja kaitsmine on osa Euroopa Liidu eetilisest ja õiguslikust acquis’st ning üks Euroopa ühtsuse ja terviklikkuse nurgakividest (8);

| B. | arvestades, et Euroopa Liit ja selle liikmesriigid peaksid tagama inimõiguste austamise oma poliitikavaldkondades ning tugevdama ja muutma usaldusväärseks Euroopa Liidu positsiooni ÜRO inimõiguste nõukogus; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Liit ja selle liikmesriigid peaksid tagama inimõiguste austamise oma poliitikavaldkondades ning tugevdama ja muutma usaldusväärseks Euroopa Liidu positsiooni ÜRO inimõiguste nõukogus;

| C. | arvestades, et inimõiguste nõukogu on üldistele inimõigustele spetsialiseerunud ainulaadne platvorm ja inimõigustega tegelev erifoorum ÜRO süsteemis; arvestades, et inimõiguste nõukogule on usaldatud tähtis ülesanne ja vastutus tugevdada inimõiguste edendamist, kaitsmist ning austamist kogu maailmas; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et inimõiguste nõukogu on üldistele inimõigustele spetsialiseerunud ainulaadne platvorm ja inimõigustega tegelev erifoorum ÜRO süsteemis; arvestades, et inimõiguste nõukogule on usaldatud tähtis ülesanne ja vastutus tugevdada inimõiguste edendamist, kaitsmist ning austamist kogu maailmas;

| D. | arvestades, et ÜRO inimõiguste nõukogu läbivaatamine toimub kahes osas: selle organi staatust arutatakse New Yorgis ja menetlusi Genfis; arvestades, et samal ajal peavad kõik rahvusvahelised osalised tegema tööd topeltstandardite kaotamiseks ning inimõiguste küsimuste kaalumisel selektiivsuse ja politiseerimise vältimiseks; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ÜRO inimõiguste nõukogu läbivaatamine toimub kahes osas: selle organi staatust arutatakse New Yorgis ja menetlusi Genfis; arvestades, et samal ajal peavad kõik rahvusvahelised osalised tegema tööd topeltstandardite kaotamiseks ning inimõiguste küsimuste kaalumisel selektiivsuse ja politiseerimise vältimiseks;

| E. | arvestades, et suveräänsuse ja siseriikliku jurisdiktsiooni küsimusi ei saa enam kasutada riikide kaitseks nende inimõiguste alaste andmete kontrollimisel; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et suveräänsuse ja siseriikliku jurisdiktsiooni küsimusi ei saa enam kasutada riikide kaitseks nende inimõiguste alaste andmete kontrollimisel;

| F. | arvestades, et Euroopa Liit peaks tegutsema globaalse toimijana ÜROs üldiselt ja ÜRO inimõiguste nõukogus konkreetselt ning Euroopa välisteenistusega kaasnev uus lähenemisviis peaks liidul aitama tulemuslikumalt ja tuntavalt tegutseda ülemaailmsete probleemide sidusal, järjekindlal ja tõhusal lahendamisel; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Euroopa Liit peaks tegutsema globaalse toimijana ÜROs üldiselt ja ÜRO inimõiguste nõukogus konkreetselt ning Euroopa välisteenistusega kaasnev uus lähenemisviis peaks liidul aitama tulemuslikumalt ja tuntavalt tegutseda ülemaailmsete probleemide sidusal, järjekindlal ja tõhusal lahendamisel;

| G. | arvestades, et Euroopa välisteenistuses on loodud inimõiguste ja demokraatia direktoraat; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Euroopa välisteenistuses on loodud inimõiguste ja demokraatia direktoraat;

| H. | arvestades, et Euroopa Parlamendi inimõiguste allkomisjoni delegatsioon sõidab inimõiguste nõukogu 16. istungjärgule Genfi, nii nagu seda on tehtud ka varasematel aastatel inimõiguste nõukogu istungjärkude puhul ning enne seda inimõiguste nõukogu eelkäija ÜRO inimõiguste komisjoni puhul, |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Euroopa Parlamendi inimõiguste allkomisjoni delegatsioon sõidab inimõiguste nõukogu 16. istungjärgule Genfi, nii nagu seda on tehtud ka varasematel aastatel inimõiguste nõukogu istungjärkude puhul ning enne seda inimõiguste nõukogu eelkäija ÜRO inimõiguste komisjoni puhul,

| 1. | toonitab, kui oluline on ÜRO inimõiguste nõukogu 16. istungjärg ja eelkõige ÜRO inimõiguste nõukogu läbivaatamine, mis pakub ainulaadset võimalust hinnata, kuidas nõukogu on oma volitusi täitnud ja annab nõukogule ajendi töömeetodite tõhustamiseks, et olla inimõiguste rikkumistele reageerides efektiivsem ja süstemaatilisem; väljendab heameelt asjaolu üle, et inimõiguste nõukogu läbivaatamisel on protsessi kaheks kaasvahendajaks määratud Maroko ja Liechtenstein; |
| --- | --- |

1.

toonitab, kui oluline on ÜRO inimõiguste nõukogu 16. istungjärg ja eelkõige ÜRO inimõiguste nõukogu läbivaatamine, mis pakub ainulaadset võimalust hinnata, kuidas nõukogu on oma volitusi täitnud ja annab nõukogule ajendi töömeetodite tõhustamiseks, et olla inimõiguste rikkumistele reageerides efektiivsem ja süstemaatilisem; väljendab heameelt asjaolu üle, et inimõiguste nõukogu läbivaatamisel on protsessi kaheks kaasvahendajaks määratud Maroko ja Liechtenstein;

| 2. | väljendab heameelt asjaolu üle, et 16. korralise istungjärgu päevakavas on muu hulgas aruanded rahvus- või etniliste, usu- ja keelevähemuste hulka kuuluvate inimeste õiguste kohta ning inimõiguste ja põhivabaduste edendamise ja kaitse kohta terrorismiga võitlemisel, ja ulatuslikud koosolekud lapse õiguste teemal; |
| --- | --- |

2.

väljendab heameelt asjaolu üle, et 16. korralise istungjärgu päevakavas on muu hulgas aruanded rahvus- või etniliste, usu- ja keelevähemuste hulka kuuluvate inimeste õiguste kohta ning inimõiguste ja põhivabaduste edendamise ja kaitse kohta terrorismiga võitlemisel, ja ulatuslikud koosolekud lapse õiguste teemal;

| 3. | väljendab rahulolu käesoleval aastal kõnealustes olulistes küsimustes nimetatud eriraportööridega ning võtab teadmiseks aruanded, mille esitavad piinamise ning muude julmade, ebainimlike või inimväärikust alandavate kohtlemis- ja karistamisviiside, usu- või veendumusvabaduse ja inimõiguste kaitsjate olukorra eriraportöörid; palub ELi liikmesriikidel nendes aruteludes aktiivselt osaleda; |
| --- | --- |

3.

väljendab rahulolu käesoleval aastal kõnealustes olulistes küsimustes nimetatud eriraportööridega ning võtab teadmiseks aruanded, mille esitavad piinamise ning muude julmade, ebainimlike või inimväärikust alandavate kohtlemis- ja karistamisviiside, usu- või veendumusvabaduse ja inimõiguste kaitsjate olukorra eriraportöörid; palub ELi liikmesriikidel nendes aruteludes aktiivselt osaleda;

| 4. | väljendab rahulolu uue inimõiguste ja demokraatia direktoraadiga ning toetab ELi nõukogu inimõiguste töörühma loomist, mis hõlmaks inimõiguste asjatundjaid kõigist 27 ELi liikmesriigist ja mille asukoht oleks Brüssel, sest Brüssel on soodne koht ELi poliitika järelevalveks ning seal oleks lihtsam korraldada kahepoolse tööga seotud mitmepoolset tööd; |
| --- | --- |

4.

väljendab rahulolu uue inimõiguste ja demokraatia direktoraadiga ning toetab ELi nõukogu inimõiguste töörühma loomist, mis hõlmaks inimõiguste asjatundjaid kõigist 27 ELi liikmesriigist ja mille asukoht oleks Brüssel, sest Brüssel on soodne koht ELi poliitika järelevalveks ning seal oleks lihtsam korraldada kahepoolse tööga seotud mitmepoolset tööd;

| 5. | toetab kõrgetasemelise ELi inimõiguste eriesindaja nimetamist ning rõhutab uuesti, kui vajalikud on inimõiguste ja demokraatia alased riiklikud strateegiad; |
| --- | --- |

5.

toetab kõrgetasemelise ELi inimõiguste eriesindaja nimetamist ning rõhutab uuesti, kui vajalikud on inimõiguste ja demokraatia alased riiklikud strateegiad;

| 6. | toonitab, kui oluline on ELi ühine seisukoht 16. istungjärgul arutatavates küsimustes, ja palub ELi liikmesriikidel tugevdada ELi tava edastada üks sõnum mitmel häälel, mis on viimastel aastatel hästi töötanud näiteks selliste ELi algatuste puhul, mis käsitlevad surmanuhtluse kaotamist; |
| --- | --- |

6.

toonitab, kui oluline on ELi ühine seisukoht 16. istungjärgul arutatavates küsimustes, ja palub ELi liikmesriikidel tugevdada ELi tava edastada üks sõnum mitmel häälel, mis on viimastel aastatel hästi töötanud näiteks selliste ELi algatuste puhul, mis käsitlevad surmanuhtluse kaotamist;

Inimõiguste nõukogu tegevus

| 7. | kordab üleskutset ELi liikmesriikidele seista aktiivselt vastu igasugustele katsetele kahandada inimõiguste universaalsuse, lahutamatuse ja vastastikuse sõltuvuse põhimõtte tähtsust, ning ergutada ÜRO inimõiguste nõukogu tegelema diskrimineerimisega võrdsel määral vaatamata sellele, kas diskrimineerimine toimub soo, puude, rassi, etnilise päritolu, vanuse, seksuaalse sättumuse, usuliste veendumuste või tõekspidamiste alusel; |
| --- | --- |

7.

kordab üleskutset ELi liikmesriikidele seista aktiivselt vastu igasugustele katsetele kahandada inimõiguste universaalsuse, lahutamatuse ja vastastikuse sõltuvuse põhimõtte tähtsust, ning ergutada ÜRO inimõiguste nõukogu tegelema diskrimineerimisega võrdsel määral vaatamata sellele, kas diskrimineerimine toimub soo, puude, rassi, etnilise päritolu, vanuse, seksuaalse sättumuse, usuliste veendumuste või tõekspidamiste alusel;

| 8. | tuletab meelde, kui oluline on kodanikuühiskonna ja poliitika ning majandus-, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste vastastikune sõltuvus; palub pidada vett ja kanalisatsiooni põhiõigusteks, et parandada inimeste elutingimusi; |
| --- | --- |

8.

tuletab meelde, kui oluline on kodanikuühiskonna ja poliitika ning majandus-, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste vastastikune sõltuvus; palub pidada vett ja kanalisatsiooni põhiõigusteks, et parandada inimeste elutingimusi;

| 9. | tunneb muret, et suurim takistus ÜRO inimõiguste nõukogu teel volituste tulemuslikumal täitmisel on bloki poliitika, mis sageli domineerib, ja selle mõju ÜRO inimõiguste nõukogu tähelepanu pälvivate riikide ning olukordade valikule; kordab arvamust, et ÜRO inimõiguste nõukogu suutlikkus tegeleda tulemuslikult, õigeaegselt ja asjakohaselt üksikute riikide olukorraga on keskse tähtsusega tema autoriteedi ja usaldusväärsuse seisukohalt; |
| --- | --- |

9.

tunneb muret, et suurim takistus ÜRO inimõiguste nõukogu teel volituste tulemuslikumal täitmisel on bloki poliitika, mis sageli domineerib, ja selle mõju ÜRO inimõiguste nõukogu tähelepanu pälvivate riikide ning olukordade valikule; kordab arvamust, et ÜRO inimõiguste nõukogu suutlikkus tegeleda tulemuslikult, õigeaegselt ja asjakohaselt üksikute riikide olukorraga on keskse tähtsusega tema autoriteedi ja usaldusväärsuse seisukohalt;

| 10. | on arvamusel, et inimõiguste nõukogu peaks olema paremini varustatud, et tegeleda nii püsivate kui ka eriolukordadega, võib-olla inimõiguste alaste töövahendite laiendamise abil, kasutades paneele mitte üksnes istungjärkude ajal, vaid ka nende vahepeal, ja viies istungid Genfist välja, teistesse piirkondadesse; avaldab kahetsust, et ÜRO inimõiguste nõukogu ei ole piisavate vahendite puudumise tõttu mitmel korral suutnud tegeleda tõsiste inimõiguste olukordadega kiirelt ja õigeaegselt, ja toetab mõtet sõltumatutest „päästikutest”; kutsub üles aktiivselt taotlema ÜRO inimõiguste nõukogu spetsiaalsete mehhanismide loomist, et reageerida inimõiguste kriisidele näiteks Lähis-Idas ja Põhja-Aafrikas, Iraanis ja Valgevenes; |
| --- | --- |

10.

on arvamusel, et inimõiguste nõukogu peaks olema paremini varustatud, et tegeleda nii püsivate kui ka eriolukordadega, võib-olla inimõiguste alaste töövahendite laiendamise abil, kasutades paneele mitte üksnes istungjärkude ajal, vaid ka nende vahepeal, ja viies istungid Genfist välja, teistesse piirkondadesse; avaldab kahetsust, et ÜRO inimõiguste nõukogu ei ole piisavate vahendite puudumise tõttu mitmel korral suutnud tegeleda tõsiste inimõiguste olukordadega kiirelt ja õigeaegselt, ja toetab mõtet sõltumatutest „päästikutest”; kutsub üles aktiivselt taotlema ÜRO inimõiguste nõukogu spetsiaalsete mehhanismide loomist, et reageerida inimõiguste kriisidele näiteks Lähis-Idas ja Põhja-Aafrikas, Iraanis ja Valgevenes;

| 11. | suhtub positiivselt ÜRO inimõiguste nõukogu püüdlustesse moodustada piirkondadeülene töörühm Valgevene olukorra hindamiseks; soovitab tungivalt ÜRO inimõiguste nõukogul teha avaldus, milles mõistetakse teravalt hukka inimõiguste rasked rikkumised, repressioonid demokraatliku opositsiooni ja tavakodanike vastu eelnimetatud riigis pärast presidendivalimisi 19. detsembril 2010, ning vastu võtta resolutsioon selles küsimuses; |
| --- | --- |

11.

suhtub positiivselt ÜRO inimõiguste nõukogu püüdlustesse moodustada piirkondadeülene töörühm Valgevene olukorra hindamiseks; soovitab tungivalt ÜRO inimõiguste nõukogul teha avaldus, milles mõistetakse teravalt hukka inimõiguste rasked rikkumised, repressioonid demokraatliku opositsiooni ja tavakodanike vastu eelnimetatud riigis pärast presidendivalimisi 19. detsembril 2010, ning vastu võtta resolutsioon selles küsimuses;

| 12. | väljendab rahulolu Ameerika Ühendriikide algatusega esitada riigipõhine resolutsioon Iraani kohta; kutsub ELi liikmesriike üles toetama jõuliselt Iraani puudutava erimehhanismi kasutuselevõttu; kutsub kõrget esindajat ja Euroopa välisteenistust üles koordineerima ELi ja Ameerika Ühendriikide vahelist koostööd ühist huvi pakkuvate inimõiguste küsimustes, samas kui EL peaks toimima täiesti sõltumatult, et olla tõhus ja usaldusväärne; |
| --- | --- |

12.

väljendab rahulolu Ameerika Ühendriikide algatusega esitada riigipõhine resolutsioon Iraani kohta; kutsub ELi liikmesriike üles toetama jõuliselt Iraani puudutava erimehhanismi kasutuselevõttu; kutsub kõrget esindajat ja Euroopa välisteenistust üles koordineerima ELi ja Ameerika Ühendriikide vahelist koostööd ühist huvi pakkuvate inimõiguste küsimustes, samas kui EL peaks toimima täiesti sõltumatult, et olla tõhus ja usaldusväärne;

| 13. | väljendab rahulolu ÜRO kõrgetasemelise inimõigustemissiooni saatmisega Tuneesiasse 27. jaanuarist2. veebruarini 2011 ning ergutab tugevalt selle soovituste täielikku rakendamist; kordab oma nõudmist luua sõltumatu rahvusvaheline uurimiskomisjon, et uurida kõiki väidetavaid inimõiguste rikkumisi seoses 17. detsembrile 2010 järgnenud sündmustega; |
| --- | --- |

13.

väljendab rahulolu ÜRO kõrgetasemelise inimõigustemissiooni saatmisega Tuneesiasse 27. jaanuarist2. veebruarini 2011 ning ergutab tugevalt selle soovituste täielikku rakendamist; kordab oma nõudmist luua sõltumatu rahvusvaheline uurimiskomisjon, et uurida kõiki väidetavaid inimõiguste rikkumisi seoses 17. detsembrile 2010 järgnenud sündmustega;

| 14. | toetab ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo missiooni saatmist Egiptusesse, et hinnata üldist inimõiguste olukorda pärast riigi juhtkonna väljavahetamist; |
| --- | --- |

14.

toetab ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo missiooni saatmist Egiptusesse, et hinnata üldist inimõiguste olukorda pärast riigi juhtkonna väljavahetamist;

| 15. | tunneb heameelt selle üle, et 25. veebruaril 2011. aastal võeti 15. erakorralisel istungjärgul üksmeelselt vastu inimõiguste olukorda Liibüas käsitlev resolutsioon, milles mõistetakse hukka inimõiguste rängad ja süstemaatilised rikkumised Liibüas, juhtides tähelepanu sellele, et mõnda rikkumist võib lugeda inimsusevastaseks kuriteoks; nõuab, et Liibüasse lähetataks sõltumatu rahvusvaheline uurimiskomisjon, kes uuriks kõiki väidetavaid inimõiguste rikkumisi Liibüas, ning toetab tugevalt selle soovitust kaaluda Liibüa liikmesuse peatamist ÜRO inimõiguste nõukogus; tunneb seetõttu heameelt peaassamblee 1. märtsi 2011. aasta otsuse üle peatada Liibüa liikmesus ÜRO inimõiguste nõukogus; |
| --- | --- |

15.

tunneb heameelt selle üle, et 25. veebruaril 2011. aastal võeti 15. erakorralisel istungjärgul üksmeelselt vastu inimõiguste olukorda Liibüas käsitlev resolutsioon, milles mõistetakse hukka inimõiguste rängad ja süstemaatilised rikkumised Liibüas, juhtides tähelepanu sellele, et mõnda rikkumist võib lugeda inimsusevastaseks kuriteoks; nõuab, et Liibüasse lähetataks sõltumatu rahvusvaheline uurimiskomisjon, kes uuriks kõiki väidetavaid inimõiguste rikkumisi Liibüas, ning toetab tugevalt selle soovitust kaaluda Liibüa liikmesuse peatamist ÜRO inimõiguste nõukogus; tunneb seetõttu heameelt peaassamblee 1. märtsi 2011. aasta otsuse üle peatada Liibüa liikmesus ÜRO inimõiguste nõukogus;

| 16. | toetab ÜRO inimõiguste ülemvoliniku piirkondliku büroo avamist Vahemere piirkonnas; |
| --- | --- |

16.

toetab ÜRO inimõiguste ülemvoliniku piirkondliku büroo avamist Vahemere piirkonnas;

| 17. | tervitab Nigeeria ja Ameerika Ühendriikide algatusel peetud 14. erakorralist istungjärku, mille teemaks oli inimõiguste olukord Côte d’Ivoire’is seoses 2010. aasta presidendivalimiste lõppemisega ja millel mõisteti hukka inimõiguste rikkumised ning kutsuti kõiki osalisi üles austama täielikult inimõigusi ja põhivabadusi ning õigusriigi põhimõtet; kinnitab oma toetust ÜRO poolt tunnustatud valimiste tulemustele ning kutsub kõiki osalisi üles tunnustama Alassane Ouattarat valitud presidendina; toetab Aafrika Liidu otsust luua riigijuhtide kogu, kes aitaks rahumeelsete läbirääkimiste teel lahendada Elevandiluuranniku valimistejärgse kriisi; |
| --- | --- |

17.

tervitab Nigeeria ja Ameerika Ühendriikide algatusel peetud 14. erakorralist istungjärku, mille teemaks oli inimõiguste olukord Côte d’Ivoire’is seoses 2010. aasta presidendivalimiste lõppemisega ja millel mõisteti hukka inimõiguste rikkumised ning kutsuti kõiki osalisi üles austama täielikult inimõigusi ja põhivabadusi ning õigusriigi põhimõtet; kinnitab oma toetust ÜRO poolt tunnustatud valimiste tulemustele ning kutsub kõiki osalisi üles tunnustama Alassane Ouattarat valitud presidendina; toetab Aafrika Liidu otsust luua riigijuhtide kogu, kes aitaks rahumeelsete läbirääkimiste teel lahendada Elevandiluuranniku valimistejärgse kriisi;

| 18. | pidades silmas eriraportööride raporteid inimõiguste olukorra kohta Korea Rahvademokraatlikus Vabariigis (KRDV) ja inimõiguste olukorra kohta Birmas/Myanmaris, kordab oma nõuet ELile toetada avalikult selliste ÜRO uurimiskomisjonide loomist, kes hindaksid inimõiguste rikkumisi eespool nimetatud riikides ja seda, mil määral võib neid rikkumisi lugeda inimsusvastasteks kuritegudeks; peab kahetsusväärseks Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vähest koostööd eriraportööriga ja nõuab Myanmari/Birma eriraportööri volituste pikendamist; |
| --- | --- |

18.

pidades silmas eriraportööride raporteid inimõiguste olukorra kohta Korea Rahvademokraatlikus Vabariigis (KRDV) ja inimõiguste olukorra kohta Birmas/Myanmaris, kordab oma nõuet ELile toetada avalikult selliste ÜRO uurimiskomisjonide loomist, kes hindaksid inimõiguste rikkumisi eespool nimetatud riikides ja seda, mil määral võib neid rikkumisi lugeda inimsusvastasteks kuritegudeks; peab kahetsusväärseks Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vähest koostööd eriraportööriga ja nõuab Myanmari/Birma eriraportööri volituste pikendamist;

| 19. | nõuab tungivalt, et EL edendaks ja toetaks eeloleval inimõiguste nõukogu istungjärgul resolutsiooni, mis on seotud Gaza konflikti asjus teabekogumismissioonile saadetud sõltumatute asjatundjate komitee aruande järelmeetmetega, et tagada rahvusvahelise õiguse rikkumiste eest vastutuselevõtt ja toetada asja üleandmist ÜRO Peaassambleele ja rahvusvahelise õiguse mehhanismidele, kui Iisraeli ja Palestiina osalised ei ole järginud võetud kohustust viia uurimisi läbi vastavalt rahvusvahelistele standarditele; lisaks kutsub kõrget esindajat üles aktiivselt jälgima, kuidas võetakse arvesse rahvusvahelise teabekogumismissiooni raporti järeldusi sõjalise operatsiooni kohta humanitaarabi vedanud laevade vastu, tagades aruandekohustuse ja vastutuse põhimõtete järgimise; toonitab sellega seoses, et inimõigustealaseid aspekte tuleb esmalt arutada ELi ja Iisraeli assotsiatsiooninõukogus ning ELi ja Palestiina ühiskomitees; on eelkõige mures asjaolu pärast, et ELi-Iisraeli assotsiatsiooninõukogu 21. veebruari 2011. aasta kohtumise järeldused ei kajasta selles küsimuses ELi vastavat seisukohta; |
| --- | --- |

19.

nõuab tungivalt, et EL edendaks ja toetaks eeloleval inimõiguste nõukogu istungjärgul resolutsiooni, mis on seotud Gaza konflikti asjus teabekogumismissioonile saadetud sõltumatute asjatundjate komitee aruande järelmeetmetega, et tagada rahvusvahelise õiguse rikkumiste eest vastutuselevõtt ja toetada asja üleandmist ÜRO Peaassambleele ja rahvusvahelise õiguse mehhanismidele, kui Iisraeli ja Palestiina osalised ei ole järginud võetud kohustust viia uurimisi läbi vastavalt rahvusvahelistele standarditele; lisaks kutsub kõrget esindajat üles aktiivselt jälgima, kuidas võetakse arvesse rahvusvahelise teabekogumismissiooni raporti järeldusi sõjalise operatsiooni kohta humanitaarabi vedanud laevade vastu, tagades aruandekohustuse ja vastutuse põhimõtete järgimise; toonitab sellega seoses, et inimõigustealaseid aspekte tuleb esmalt arutada ELi ja Iisraeli assotsiatsiooninõukogus ning ELi ja Palestiina ühiskomitees; on eelkõige mures asjaolu pärast, et ELi-Iisraeli assotsiatsiooninõukogu 21. veebruari 2011. aasta kohtumise järeldused ei kajasta selles küsimuses ELi vastavat seisukohta;

| 20. | väljendab rahulolu ÜRO inimõiguste ülemvoliniku avaldustega tema esimesel visiidil Palestiina okupeeritud aladele ja Iisraeli ning eelkõige jõulise sõnumiga, milles ta edastas oma kriitilise seisukoha Iisraeli asustuspoliitika suhtes ja mainis, et rahvusvahelise inimõiguse ja rahvusvahelise humanitaarõiguse osas järeleandmisi ei tehta; rõhutab Lähis-Ida rahumeelse demokratiseerumise tähtsust; |
| --- | --- |

20.

väljendab rahulolu ÜRO inimõiguste ülemvoliniku avaldustega tema esimesel visiidil Palestiina okupeeritud aladele ja Iisraeli ning eelkõige jõulise sõnumiga, milles ta edastas oma kriitilise seisukoha Iisraeli asustuspoliitika suhtes ja mainis, et rahvusvahelise inimõiguse ja rahvusvahelise humanitaarõiguse osas järeleandmisi ei tehta; rõhutab Lähis-Ida rahumeelse demokratiseerumise tähtsust;

| 21. | peab kahetsusväärseks, et kuigi ÜRO Peaassamblee resolutsioonis 60/251 kehtestatud ÜRO inimõiguste nõukogu liikmesuse kriteeriumid näevad ette täieliku koostöö nimetatud organiga, on senine vabatahtlike lubaduste tava andnud vaid väga ühitamatuid ja ebapiisavaid tulemusi; kinnitab seetõttu, et lisaks kindlatele tõenditele pühendumisest inimõigustele peaks kõigil liikmetel liikmesuse miinimumtingimusena olema asjakohane alaline kutse erimenetlustele; rõhutab, kui tähtis on valimisprotsessis tõelisel konkurentsil põhinev keskkond; nõuab, et piirkondlikele rühmadele ei antaks võimalust moodustada eelnevalt kindlaksmääratud nimekirja ÜRO inimõiguste nõukogu liikmekandidaatidest; |
| --- | --- |

21.

peab kahetsusväärseks, et kuigi ÜRO Peaassamblee resolutsioonis 60/251 kehtestatud ÜRO inimõiguste nõukogu liikmesuse kriteeriumid näevad ette täieliku koostöö nimetatud organiga, on senine vabatahtlike lubaduste tava andnud vaid väga ühitamatuid ja ebapiisavaid tulemusi; kinnitab seetõttu, et lisaks kindlatele tõenditele pühendumisest inimõigustele peaks kõigil liikmetel liikmesuse miinimumtingimusena olema asjakohane alaline kutse erimenetlustele; rõhutab, kui tähtis on valimisprotsessis tõelisel konkurentsil põhinev keskkond; nõuab, et piirkondlikele rühmadele ei antaks võimalust moodustada eelnevalt kindlaksmääratud nimekirja ÜRO inimõiguste nõukogu liikmekandidaatidest;

| 22. | kutsub ELi liikmesriike ja Euroopa välisteenistust üles osalema aktiivselt ÜRO inimõiguste nõukogu 2011. aasta läbivaatamises, et paremini täita oma volitusi; rõhutab, et ÜRO inimõiguste nõukogu peaks olema varajase hoiatamise ja ennetusmehhanism ja selleks tuleks kasutada erimenetluste asjatundlikkust; kordab uuesti, et läbivaatamine peab olema läbipaistev ja kõikehõlmav, milles võetakse arvesse valitsusväliste organisatsioonide, kodanikuühiskonna ja kõigi muude asjaomaste sidusrühmade seisukohad; kutsub Euroopa välisteenistust üles teavitama Euroopa Parlamendi inimõiguste allkomisjoni läbivaatamise hetkeseisust; |
| --- | --- |

22.

kutsub ELi liikmesriike ja Euroopa välisteenistust üles osalema aktiivselt ÜRO inimõiguste nõukogu 2011. aasta läbivaatamises, et paremini täita oma volitusi; rõhutab, et ÜRO inimõiguste nõukogu peaks olema varajase hoiatamise ja ennetusmehhanism ja selleks tuleks kasutada erimenetluste asjatundlikkust; kordab uuesti, et läbivaatamine peab olema läbipaistev ja kõikehõlmav, milles võetakse arvesse valitsusväliste organisatsioonide, kodanikuühiskonna ja kõigi muude asjaomaste sidusrühmade seisukohad; kutsub Euroopa välisteenistust üles teavitama Euroopa Parlamendi inimõiguste allkomisjoni läbivaatamise hetkeseisust;

| 23. | kordab oma seisukohta, et läbivaatamine peaks säilitama ÜRO inimõiguste ülemkomissari büroo sõltumatuse ja on vastu kõigile püüetele muuta ÜRO inimõiguste ülemkomissari büroo staatust, sest see võib mõjutada negatiivselt ÜRO inimõiguste ülemkomissari büroo rahastamist ja seega ka sõltumatust; tunneb heameelt, et hiljuti nimetati ametisse ÜRO peasekretäri asetäitja inimõiguste küsimuses, kes hakkab juhtima ÜRO inimõiguste ülemvoliniku bürood New Yorgis; on seisukohal, et eelnimetatud uus büroo aitab tugevdada suhtlust, dialoogi ja läbipaistvust ÜRO Peaassamblee ning muude organite, sealhulgas ÜRO julgeolekunõukogu ja inimõiguste ülemkomissari büroo vahel; rõhutab vajadust tagada piisav rahastamine ÜRO inimõiguste ülemvoliniku piirkondlike ja kohapealsete büroode tegevuses pidamiseks, et nad saaksid jätkata oma tööd kohapeal; |
| --- | --- |

23.

kordab oma seisukohta, et läbivaatamine peaks säilitama ÜRO inimõiguste ülemkomissari büroo sõltumatuse ja on vastu kõigile püüetele muuta ÜRO inimõiguste ülemkomissari büroo staatust, sest see võib mõjutada negatiivselt ÜRO inimõiguste ülemkomissari büroo rahastamist ja seega ka sõltumatust; tunneb heameelt, et hiljuti nimetati ametisse ÜRO peasekretäri asetäitja inimõiguste küsimuses, kes hakkab juhtima ÜRO inimõiguste ülemvoliniku bürood New Yorgis; on seisukohal, et eelnimetatud uus büroo aitab tugevdada suhtlust, dialoogi ja läbipaistvust ÜRO Peaassamblee ning muude organite, sealhulgas ÜRO julgeolekunõukogu ja inimõiguste ülemkomissari büroo vahel; rõhutab vajadust tagada piisav rahastamine ÜRO inimõiguste ülemvoliniku piirkondlike ja kohapealsete büroode tegevuses pidamiseks, et nad saaksid jätkata oma tööd kohapeal;

| 24. | nõuab, et erimenetlusi kaitstaks ja tugevdataks ning inimõiguste nõukogule tagataks võimalus tegeleda konkreetsete inimõiguste rikkumistega riigipõhiste resolutsioonide ning riigipõhiste volituste abil; rõhutab inimõiguste (olenemata sellest, kas tegemist on sotsiaalsete, majanduslike, kultuuriliste, kodaniku- või poliitiliste õigustega) lahutamatuse tähtsust; võtab murega teadmiseks, et kaebuste lahendamise mehhanismiga, mis on ainulaadne universaalne ohvritele suunatud mehhanism, on saavutatud väga vähe tulemusi võrreldes esitatud taotluste arvuga; rõhutab, et sellele küsimusele tuleb ÜRO inimõiguste nõukogu läbivaatamisel tähelepanu pöörata; |
| --- | --- |

24.

nõuab, et erimenetlusi kaitstaks ja tugevdataks ning inimõiguste nõukogule tagataks võimalus tegeleda konkreetsete inimõiguste rikkumistega riigipõhiste resolutsioonide ning riigipõhiste volituste abil; rõhutab inimõiguste (olenemata sellest, kas tegemist on sotsiaalsete, majanduslike, kultuuriliste, kodaniku- või poliitiliste õigustega) lahutamatuse tähtsust; võtab murega teadmiseks, et kaebuste lahendamise mehhanismiga, mis on ainulaadne universaalne ohvritele suunatud mehhanism, on saavutatud väga vähe tulemusi võrreldes esitatud taotluste arvuga; rõhutab, et sellele küsimusele tuleb ÜRO inimõiguste nõukogu läbivaatamisel tähelepanu pöörata;

Üldine korrapärane läbivaatamine

| 25. | tunnistab üldise korrapärase läbivaatamise kui kõigi valitsuste jagatud kogemuse lisandväärtust, millega allutatakse kõik ÜRO liikmed võrdsele kohtlemisele ja kontrollile, vaatamata asjaolule, et riigid peavad vabatahtlikult sellega nõustuma ning võtma soovituste suhtes järelmeetmeid; märgib, et 2011. aasta detsembriks vaadatakse selle mehhanismi raames läbi kõik Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kuuluvad riigid; |
| --- | --- |

25.

tunnistab üldise korrapärase läbivaatamise kui kõigi valitsuste jagatud kogemuse lisandväärtust, millega allutatakse kõik ÜRO liikmed võrdsele kohtlemisele ja kontrollile, vaatamata asjaolule, et riigid peavad vabatahtlikult sellega nõustuma ning võtma soovituste suhtes järelmeetmeid; märgib, et 2011. aasta detsembriks vaadatakse selle mehhanismi raames läbi kõik Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kuuluvad riigid;

| 26. | rõhutab, et on tähtis jätta kodanikuühiskonnale inimõiguste nõukogus piisav vabadus, et suurendada kodanikuühiskonna osalust dialoogis, luua uusi võimalusi valitsusvälistele organisatsioonidele (VVOd) ning alustada dialoogi teatavates riikides; |
| --- | --- |

26.

rõhutab, et on tähtis jätta kodanikuühiskonnale inimõiguste nõukogus piisav vabadus, et suurendada kodanikuühiskonna osalust dialoogis, luua uusi võimalusi valitsusvälistele organisatsioonidele (VVOd) ning alustada dialoogi teatavates riikides;

| 27. | toetab VVOde suuremat osalemist üldises korrapärases läbivaatamises, võimaldades neil esitada töörühmale arutamiseks kirjalikke soovitusi ning osaleda aruteludes; |
| --- | --- |

27.

toetab VVOde suuremat osalemist üldises korrapärases läbivaatamises, võimaldades neil esitada töörühmale arutamiseks kirjalikke soovitusi ning osaleda aruteludes;

| 28. | võtab teadmiseks võimalused, mida üldine korrapärane läbivaatamine pakub riikidele selleks, et pühenduda inimõigustega seotud kohustuste täitmisele ning lepingujärgsete organite järelduste ja erimenetluste suhtes järelmeetmete võtmisele; |
| --- | --- |

28.

võtab teadmiseks võimalused, mida üldine korrapärane läbivaatamine pakub riikidele selleks, et pühenduda inimõigustega seotud kohustuste täitmisele ning lepingujärgsete organite järelduste ja erimenetluste suhtes järelmeetmete võtmisele;

| 29. | kinnitab veel kord asjaolu, et soovitused peaksid olema rohkem tulemustele orienteeritud, ja nõuab sõltumatute ekspertide ning inimõigustega tegelevate riiklike asutuste suuremat kaasamist üldisesse korrapärasesse läbivaatamisse, et tagada selle järelmehhanismi tulemuslikkus; on seisukohal, et sõltumatuid eksperditeadmisi saab üldise korrapärase läbivaatamise protsessi tuua seeläbi, et eksperdid jälgivad läbivaatamise protsessi ja esitavad üldise korrapärase läbivaatamise kohta lõpparuande vastuvõtmise ajal kokkuvõtte ning analüüsi; |
| --- | --- |

29.

kinnitab veel kord asjaolu, et soovitused peaksid olema rohkem tulemustele orienteeritud, ja nõuab sõltumatute ekspertide ning inimõigustega tegelevate riiklike asutuste suuremat kaasamist üldisesse korrapärasesse läbivaatamisse, et tagada selle järelmehhanismi tulemuslikkus; on seisukohal, et sõltumatuid eksperditeadmisi saab üldise korrapärase läbivaatamise protsessi tuua seeläbi, et eksperdid jälgivad läbivaatamise protsessi ja esitavad üldise korrapärase läbivaatamise kohta lõpparuande vastuvõtmise ajal kokkuvõtte ning analüüsi;

| 30. | kahetseb, et teatavate riikide läbivaatamise esimene tsükkel ei vastanud täielikult ootustele seoses läbipaistva, mitteselektiivse ja rahumeelse protsessiga; tunnustab sellega seoses ELi liikmesriikide rolli blokimeelsuse murdmise püüetes; julgustab ELi liikmesriike andma soovituste rakendamiseks tehnilist abi; |
| --- | --- |

30.

kahetseb, et teatavate riikide läbivaatamise esimene tsükkel ei vastanud täielikult ootustele seoses läbipaistva, mitteselektiivse ja rahumeelse protsessiga; tunnustab sellega seoses ELi liikmesriikide rolli blokimeelsuse murdmise püüetes; julgustab ELi liikmesriike andma soovituste rakendamiseks tehnilist abi;

| 31. | kutsub ELi liikmesriike üles jätkuvalt osalema ÜRO inimõiguste nõukogu läbivaatamises, tagama, et üldise korrapärase läbivaatamise esimese ja teise tsükli vahel ei oleks tühimikku ja et teises tsüklis keskendutakse soovituste täitmisele ja järelmeetmete võtmisele; toetab seisukohta, et üldises korrapärases läbivaatamises osalevad riigid peaksid andma iga soovituse kohta selged vastused ja esitama ajakava töörühma soovituste elluviimiseks; märgib, et soovituste täitmise olukorra kohta vahearuande esitamine võib sellele protsessile kaasa aidata; |
| --- | --- |

31.

kutsub ELi liikmesriike üles jätkuvalt osalema ÜRO inimõiguste nõukogu läbivaatamises, tagama, et üldise korrapärase läbivaatamise esimese ja teise tsükli vahel ei oleks tühimikku ja et teises tsüklis keskendutakse soovituste täitmisele ja järelmeetmete võtmisele; toetab seisukohta, et üldises korrapärases läbivaatamises osalevad riigid peaksid andma iga soovituse kohta selged vastused ja esitama ajakava töörühma soovituste elluviimiseks; märgib, et soovituste täitmise olukorra kohta vahearuande esitamine võib sellele protsessile kaasa aidata;

Erimenetlused

| 32. | kordab, et erimenetlused on ÜRO inimõiguste mehhanismi keskmes ning et ÜRO inimõiguste nõukogu usaldusväärsus ja tulemuslikkus inimõiguste kaitsmisel tuginevad koostööle erimenetlustega ning nende täielikule rakendamisele; rõhutab sellega seoses, et esmatähtis on ÜRO inimõiguste nõukogu erimenetluste sõltumatuse ja interaktiivsuse tugevdamine; |
| --- | --- |

32.

kordab, et erimenetlused on ÜRO inimõiguste mehhanismi keskmes ning et ÜRO inimõiguste nõukogu usaldusväärsus ja tulemuslikkus inimõiguste kaitsmisel tuginevad koostööle erimenetlustega ning nende täielikule rakendamisele; rõhutab sellega seoses, et esmatähtis on ÜRO inimõiguste nõukogu erimenetluste sõltumatuse ja interaktiivsuse tugevdamine;

| 33. | mõistab hukka katsed vähendada erimenetluste sõltumatust sellega, et valitsustele antaks volitused erimenetluste kontrollimiseks; rõhutab, et igasugune kontroll politiseeriks ja kahjustaks selle süsteemi tõhusust; |
| --- | --- |

33.

mõistab hukka katsed vähendada erimenetluste sõltumatust sellega, et valitsustele antaks volitused erimenetluste kontrollimiseks; rõhutab, et igasugune kontroll politiseeriks ja kahjustaks selle süsteemi tõhusust;

| 34. | kordab, et üksikute riikide olukorda käsitlevad erimenetlused on olulised vahendid inimõiguste olukorra parandamiseks kohapeal; rõhutab, et arvestades riigipõhiste mandaatide olulisi elemente, nagu nende perioodilisus ja ekspertteadmised, millele need tuginevad, ei saa neid asendada üldise perioodilise läbivaatamisega; |
| --- | --- |

34.

kordab, et üksikute riikide olukorda käsitlevad erimenetlused on olulised vahendid inimõiguste olukorra parandamiseks kohapeal; rõhutab, et arvestades riigipõhiste mandaatide olulisi elemente, nagu nende perioodilisus ja ekspertteadmised, millele need tuginevad, ei saa neid asendada üldise perioodilise läbivaatamisega;

| 35. | kutsub ELi liikmesriike üles kaitsma läbivaatamise ajal ÜRO inimõiguste nõukogu terviklikkust ja vastutust, toetades järelmehhanismi loomist erimenetluse soovituste rakendamiseks ning võttes lisaks sellele vastu valikukriteeriumid ja läbipaistvama ametisse nimetamise korra, mis põhineb kandidaatide taustal, oskustel, kvalifikatsioonil ja kogemusel; kiidab heaks VVOde ettepaneku tugevdada erimenetluste varajase hoiatamise suutlikkust mehhanismi abil, mis võimaldaks neil algatada ÜRO inimõiguste nõukogus olukorra automaatse hindamise; |
| --- | --- |

35.

kutsub ELi liikmesriike üles kaitsma läbivaatamise ajal ÜRO inimõiguste nõukogu terviklikkust ja vastutust, toetades järelmehhanismi loomist erimenetluse soovituste rakendamiseks ning võttes lisaks sellele vastu valikukriteeriumid ja läbipaistvama ametisse nimetamise korra, mis põhineb kandidaatide taustal, oskustel, kvalifikatsioonil ja kogemusel; kiidab heaks VVOde ettepaneku tugevdada erimenetluste varajase hoiatamise suutlikkust mehhanismi abil, mis võimaldaks neil algatada ÜRO inimõiguste nõukogus olukorra automaatse hindamise;

ELi osalemine

| 36. | väljendab heameelt ELi asepresidendi ja kõrge esindaja osalemise üle ÜRO inimõiguste nõukogu 16. istungjärgul; |
| --- | --- |

36.

väljendab heameelt ELi asepresidendi ja kõrge esindaja osalemise üle ÜRO inimõiguste nõukogu 16. istungjärgul;

| 37. | nõuab, et Euroopa välisteenistus ja eelkõige ELi delegatsioonid Genfis ja New Yorgis suurendaksid ÜRO inimõiguste nõukogus ELi meetmete sidusust, nähtavust ja usutavust, arendades edasi piirkondadevahelist teavitustegevust ja koostööd, ning nõuab eelkõige lobitöö tegemist kõigi rühmade mõõdukate riikide seas; |
| --- | --- |

37.

nõuab, et Euroopa välisteenistus ja eelkõige ELi delegatsioonid Genfis ja New Yorgis suurendaksid ÜRO inimõiguste nõukogus ELi meetmete sidusust, nähtavust ja usutavust, arendades edasi piirkondadevahelist teavitustegevust ja koostööd, ning nõuab eelkõige lobitöö tegemist kõigi rühmade mõõdukate riikide seas;

| 38. | kordab sellega seoses oma seisukohta usundite halvustamise kontseptsiooni suhtes ning tunnistab küll vajadust tegeleda igakülgselt usuvähemuste diskrimineerimise probleemiga, kuid peab asjakohatuks lisada nimetatud kontseptsioon rassismi, rassilist diskrimineerimist, ksenofoobiat ja kõiki diskrimineerimise vorme käsitlevasse täiendavate normide protokolli; väljendab heameelt ELi delegatsiooni korraldatud kõrvalürituse üle, millega tähistati usu- ja veendumusvabaduse eriraportöörile mandaadi andmise 25. aastapäeva; nõuab, et EL suhtleks asjaomase resolutsiooni peamiste toetajatega ja muude osalistega, et leida esitatavale usundite halvustamist käsitlevale resolutsioonile alternatiiv; |
| --- | --- |

38.

kordab sellega seoses oma seisukohta usundite halvustamise kontseptsiooni suhtes ning tunnistab küll vajadust tegeleda igakülgselt usuvähemuste diskrimineerimise probleemiga, kuid peab asjakohatuks lisada nimetatud kontseptsioon rassismi, rassilist diskrimineerimist, ksenofoobiat ja kõiki diskrimineerimise vorme käsitlevasse täiendavate normide protokolli; väljendab heameelt ELi delegatsiooni korraldatud kõrvalürituse üle, millega tähistati usu- ja veendumusvabaduse eriraportöörile mandaadi andmise 25. aastapäeva; nõuab, et EL suhtleks asjaomase resolutsiooni peamiste toetajatega ja muude osalistega, et leida esitatavale usundite halvustamist käsitlevale resolutsioonile alternatiiv;

| 39. | toetab lesbide, geide, bi- ja transseksuaalide õigusi käsitlevat piirkondadevahelist avaldust; |
| --- | --- |

39.

toetab lesbide, geide, bi- ja transseksuaalide õigusi käsitlevat piirkondadevahelist avaldust;

| 40. | kordab oma toetust ELi aktiivsele osalemisele ÜRO inimõiguste nõukogu töös selle loomisest alates, olles resolutsioonide toetajaks või kaastoetajaks, tehes avaldusi ja osaledes interaktiivsetes dialoogides ning aruteludes; tunnustab ELi võetud kohustusi käsitleda ÜRO inimõiguste nõukogus üksikute riikide olukorda ja rõhutab nende kohustuste põhjaliku täitmise tähtsust; |
| --- | --- |

40.

kordab oma toetust ELi aktiivsele osalemisele ÜRO inimõiguste nõukogu töös selle loomisest alates, olles resolutsioonide toetajaks või kaastoetajaks, tehes avaldusi ja osaledes interaktiivsetes dialoogides ning aruteludes; tunnustab ELi võetud kohustusi käsitleda ÜRO inimõiguste nõukogus üksikute riikide olukorda ja rõhutab nende kohustuste põhjaliku täitmise tähtsust;

| 41. | toetab ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi mere riikide rühma (GRULAC) ühisalgatust eesmärgiga võtta vastu resolutsioon tänaval elavate ja töötavate laste kohta; |
| --- | --- |

41.

toetab ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi mere riikide rühma (GRULAC) ühisalgatust eesmärgiga võtta vastu resolutsioon tänaval elavate ja töötavate laste kohta;

| 42. | kutsub ELi liikmesriike üles tegema kõik endast oleneva, et säilitada erimenetluste volitused ja nõuab eelkõige inimõiguste kaitsjate olukorda käsitleva ÜRO eriraportööri mandaadi pikendamist; |
| --- | --- |

42.

kutsub ELi liikmesriike üles tegema kõik endast oleneva, et säilitada erimenetluste volitused ja nõuab eelkõige inimõiguste kaitsjate olukorda käsitleva ÜRO eriraportööri mandaadi pikendamist;

| 43. | tunneb kahetsust selle pärast, et konsensuse saavutamise nimel tehtavate pingutuste kõrvalmõjuna näib EL sageli oma ambitsioone alandavat, ning on veendunud, et EL peaks riigipõhiste resolutsioonide esitamisel ja/või järgimisel olema palju julgem; |
| --- | --- |

43.

tunneb kahetsust selle pärast, et konsensuse saavutamise nimel tehtavate pingutuste kõrvalmõjuna näib EL sageli oma ambitsioone alandavat, ning on veendunud, et EL peaks riigipõhiste resolutsioonide esitamisel ja/või järgimisel olema palju julgem;

| 44. | märgib murega, et EL ei ole suutnud avaldada tulemuslikult mõju laiemas ÜRO süsteemis; rõhutab, et EL peaks seadma ÜRO inimõiguste nõukogu üheks prioriteediks ja koordineerima paremini liikmesriikide tegevust, ning kutsub nõukogu üles võtma vastu suunised sellega seotud koordineerimise ja otsustamise hõlbustamiseks ning looma koalitsioone/toetusrühmi võtmetähtsusega piirkondlike partnerite ja kõigi mõõdukate riikidega, et ületada takistused ÜRO inimõiguste nõukogus; |
| --- | --- |

44.

märgib murega, et EL ei ole suutnud avaldada tulemuslikult mõju laiemas ÜRO süsteemis; rõhutab, et EL peaks seadma ÜRO inimõiguste nõukogu üheks prioriteediks ja koordineerima paremini liikmesriikide tegevust, ning kutsub nõukogu üles võtma vastu suunised sellega seotud koordineerimise ja otsustamise hõlbustamiseks ning looma koalitsioone/toetusrühmi võtmetähtsusega piirkondlike partnerite ja kõigi mõõdukate riikidega, et ületada takistused ÜRO inimõiguste nõukogus;

| 45. | juhib praktilisel tasandil tähelepanu sellele, kuivõrd oluline on, et ELil oleks suurem ja piisavate ressurssidega delegatsioon Genfis ja New Yorgis; rõhutab, et Genfis ja New Yorgis toimuv peab olema ELi välispoliitika lahutamatu osa, pöörates põhitähelepanu sisese koordineerimise parandamisele, ning rõhutab ka, et kahepoolse ja mitmepoolse tasandi vahel on vaja head vastastikust mõju; |
| --- | --- |

45.

juhib praktilisel tasandil tähelepanu sellele, kuivõrd oluline on, et ELil oleks suurem ja piisavate ressurssidega delegatsioon Genfis ja New Yorgis; rõhutab, et Genfis ja New Yorgis toimuv peab olema ELi välispoliitika lahutamatu osa, pöörates põhitähelepanu sisese koordineerimise parandamisele, ning rõhutab ka, et kahepoolse ja mitmepoolse tasandi vahel on vaja head vastastikust mõju;

| 46. | peab kahetsusväärseks asjaolu, et ELi poolt 2010. aasta septembris ÜRO Peaassambleele esitatud resolutsioon, mille eesmärk on tugevdada ELi positsiooni nii, et see vastaks Lissaboni lepingust tulenevale uuele institutsioonilisele korraldusele, on edasi lükatud; juhib tähelepanu sellele, et parem staatus annaks võimaluse määrata ELi esindajaks alaline esindaja (Euroopa Ülemkogu eesistuja ja/või kõrge esindaja), rääkida ühel häälel ning suurendaks ELi nähtavust ja mõju ülemaailmse osalejana; rõhutab, et Euroopa välisteenistuse spetsiaalse töörühma tehtud pingutusi on vaja jätkata, et edendada resolutsiooni vastuvõtmist tihedas koostöös ELi liikmesriikidega; |
| --- | --- |

46.

peab kahetsusväärseks asjaolu, et ELi poolt 2010. aasta septembris ÜRO Peaassambleele esitatud resolutsioon, mille eesmärk on tugevdada ELi positsiooni nii, et see vastaks Lissaboni lepingust tulenevale uuele institutsioonilisele korraldusele, on edasi lükatud; juhib tähelepanu sellele, et parem staatus annaks võimaluse määrata ELi esindajaks alaline esindaja (Euroopa Ülemkogu eesistuja ja/või kõrge esindaja), rääkida ühel häälel ning suurendaks ELi nähtavust ja mõju ülemaailmse osalejana; rõhutab, et Euroopa välisteenistuse spetsiaalse töörühma tehtud pingutusi on vaja jätkata, et edendada resolutsiooni vastuvõtmist tihedas koostöös ELi liikmesriikidega;

| 47. | volitab ÜRO inimõiguste nõukogu 16. istungjärguks moodustatud Euroopa Parlamendi delegatsiooni esitama käesolevas resolutsioonis välja toodud probleeme; palub delegatsioonil esitada visiidi kohta aruanne inimõiguste allkomisjonile ja peab vältimatuks jätkata Euroopa Parlamendi delegatsioonide saatmist ÜRO inimõiguste nõukogu asjaomastele istungjärkudele; |
| --- | --- |

47.

volitab ÜRO inimõiguste nõukogu 16. istungjärguks moodustatud Euroopa Parlamendi delegatsiooni esitama käesolevas resolutsioonis välja toodud probleeme; palub delegatsioonil esitada visiidi kohta aruanne inimõiguste allkomisjonile ja peab vältimatuks jätkata Euroopa Parlamendi delegatsioonide saatmist ÜRO inimõiguste nõukogu asjaomastele istungjärkudele;

| 48. | kordab üleskutset ELi liikmesriikidele tagada inimõiguste austamine oma sisepoliitikas, et vältida kahekordseid standardeid ja võtta arvesse käimasolevat ELi ühinemisprotsessi Euroopa inimõiguste konventsiooniga, sest selle tegemata jätmine võib ELi positsiooni ÜRO inimõiguste nõukogus väga nõrgaks muuta; |
| --- | --- |

48.

kordab üleskutset ELi liikmesriikidele tagada inimõiguste austamine oma sisepoliitikas, et vältida kahekordseid standardeid ja võtta arvesse käimasolevat ELi ühinemisprotsessi Euroopa inimõiguste konventsiooniga, sest selle tegemata jätmine võib ELi positsiooni ÜRO inimõiguste nõukogus väga nõrgaks muuta;

*

* *

| 49. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO Julgeolekunõukogule, ÜRO peasekretärile, ÜRO 64. Peaassamblee presidendile, ÜRO inimõiguste nõukogu presidendile, ÜRO inimõiguste ülemvolinikule ning väliskomisjoni asutatud ELi-ÜRO töörühmale. |
| --- | --- |

49.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO Julgeolekunõukogule, ÜRO peasekretärile, ÜRO 64. Peaassamblee presidendile, ÜRO inimõiguste nõukogu presidendile, ÜRO inimõiguste ülemvolinikule ning väliskomisjoni asutatud ELi-ÜRO töörühmale.

---

(1)  ELT C 348 E, 21.12.2010, lk 6.

(2)  ELT C 46 E, 24.2.2010, lk 71.

(3)  ELT C 291 E, 30.11.2006, lk 409.

(4)  ELT C 96 E, 21.4.2004, lk 79.

(5)  ELT C 124 E, 25.5.2006, lk 549.

(6)  ELT C 227 E, 21.9.2006, lk 582.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0489.

(8)  Euroopa Liidu lepingu artikkel 2, artikli 3 lõige 5 ja artikkel 6.

---

| 7.7.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 199/179 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 199/179

---

Neljapäev, 10. märts 2011Pakistan - vähemuste ministri Shahbaz Bhatti mõrv

P7_TA(2011)0098

Euroopa Parlamendi 10. märtsi 2011. aasta resolutsioon Pakistani, eelkõige Shahbaz Bhatti mõrva kohta

2012/C 199 E/21

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone inimõiguste ja demokraatia kohta Pakistanis, eelkõige 20. jaanuari 2011. aasta resolutsiooni (1), 20. mai 2010. aasta resolutsiooni (2), 12. juuli 2007. aasta resolutsiooni (3), 25. oktoobri 2007. aasta resolutsiooni (4) ja 15. novembri 2007. aasta resolutsiooni (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone inimõiguste ja demokraatia kohta Pakistanis, eelkõige 20. jaanuari 2011. aasta resolutsiooni (1), 20. mai 2010. aasta resolutsiooni (2), 12. juuli 2007. aasta resolutsiooni (3), 25. oktoobri 2007. aasta resolutsiooni (4) ja 15. novembri 2007. aasta resolutsiooni (5);

| — | võttes arvesse oma 16. detsembri 2010. aasta resolutsiooni aastaaruande kohta, mis käsitleb inimõigusi maailmas 2009. aastal ja Euroopa Liidu poliitikat selles valdkonnas (6); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. detsembri 2010. aasta resolutsiooni aastaaruande kohta, mis käsitleb inimõigusi maailmas 2009. aastal ja Euroopa Liidu poliitikat selles valdkonnas (6);

| — | võttes arvesse 21. veebruaril 2011. aastal vastu võetud nõukogu järeldusi usust või veendumustest tingitud sallimatuse, diskrimineerimise ja vägivalla kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 21. veebruaril 2011. aastal vastu võetud nõukogu järeldusi usust või veendumustest tingitud sallimatuse, diskrimineerimise ja vägivalla kohta;

| — | võttes arvesse ELi kõrge esindaja Catherine Ashtoni 2. märtsi 2011. aasta avaldust Pakistani valitsuse vähemuste ministri Shahbaz Bhatti mõrva kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi kõrge esindaja Catherine Ashtoni 2. märtsi 2011. aasta avaldust Pakistani valitsuse vähemuste ministri Shahbaz Bhatti mõrva kohta;

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi presidendi Jerzy Buzeki 2. märtsi 2011. aasta avaldust; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi presidendi Jerzy Buzeki 2. märtsi 2011. aasta avaldust;

| — | võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklit 18; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklit 18;

| — | võttes arvesse ÜRO kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti;

| — | võttes arvesse 1981. aasta ÜRO deklaratsiooni igasuguse usul ja veendumustel põhineva sallimatuse ja diskrimineerimise kaotamise kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1981. aasta ÜRO deklaratsiooni igasuguse usul ja veendumustel põhineva sallimatuse ja diskrimineerimise kaotamise kohta;

| — | võttes arvesse Pakistani põhiseaduse artiklit 19 sõnavabaduse kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Pakistani põhiseaduse artiklit 19 sõnavabaduse kohta;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5,

| A. | arvestades, et 2. märtsil 2011. aastal avasid relvastatud mehed tule pealinna Islamabadi tööle sõitva Pakistani vähemuste ministri Shahbaz Bhatti auto pihta ning tapsid ta; arvestades, et rühmitus, kes kutsub end Tehreek-e-Taliban Punjabiks (Pandžabi Talibani liikumine), võttis tapmise eest vastutuse ning teatas, et ministri tapmise põhjuseks oli tema seisukoht jumalateotuse seaduste suhtes; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 2. märtsil 2011. aastal avasid relvastatud mehed tule pealinna Islamabadi tööle sõitva Pakistani vähemuste ministri Shahbaz Bhatti auto pihta ning tapsid ta; arvestades, et rühmitus, kes kutsub end Tehreek-e-Taliban Punjabiks (Pandžabi Talibani liikumine), võttis tapmise eest vastutuse ning teatas, et ministri tapmise põhjuseks oli tema seisukoht jumalateotuse seaduste suhtes;

| B. | arvestades, et Pakistani ametivõimud keeldusid - vaatamata sellele, et islamistide rühmitused tegid Shahbaz Bhattile korduvalt tapmisähvardusi - rahuldamast Shahbaz Bhatti palvet kasutada kuulikindlat ametiautot ning tema enda poolt valitud usaldusväärseid ihukaitsjaid; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Pakistani ametivõimud keeldusid - vaatamata sellele, et islamistide rühmitused tegid Shahbaz Bhattile korduvalt tapmisähvardusi - rahuldamast Shahbaz Bhatti palvet kasutada kuulikindlat ametiautot ning tema enda poolt valitud usaldusväärseid ihukaitsjaid;

| C. | arvestades, et Shahbaz Bhatti oli ainus kristlasest liige Pakistani valitsuskabinetis ja üks väheseid riigi juhtpoliitikuid, kes julges nimetatud seaduste ja nende soodustatud ebaõigluse vastu võidelda; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Shahbaz Bhatti oli ainus kristlasest liige Pakistani valitsuskabinetis ja üks väheseid riigi juhtpoliitikuid, kes julges nimetatud seaduste ja nende soodustatud ebaõigluse vastu võidelda;

| D. | arvestades, et mõrv toimus kõigest kaks kuud pärast Pandžabi provintsi kuberneri Salmaan Taseeri mõrva, mille pani toime üks tema enda turvameestest, kes ei olnud nõus Taseeri vastuseisuga Pakistani jumalateotuse seadustele; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et mõrv toimus kõigest kaks kuud pärast Pandžabi provintsi kuberneri Salmaan Taseeri mõrva, mille pani toime üks tema enda turvameestest, kes ei olnud nõus Taseeri vastuseisuga Pakistani jumalateotuse seadustele;

| E. | arvestades, et 1. märtsil 2011. aastal tapeti kolmas tuntud Pakistani inimõiguste kaitsja - Pakistani inimõigustekomisjoni koordinaator Naeem Sabir Jamaldini, kes võitles erakordselt aktiivselt inimõiguste rikkumiste vastu Belutšistani piirkonnas; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 1. märtsil 2011. aastal tapeti kolmas tuntud Pakistani inimõiguste kaitsja - Pakistani inimõigustekomisjoni koordinaator Naeem Sabir Jamaldini, kes võitles erakordselt aktiivselt inimõiguste rikkumiste vastu Belutšistani piirkonnas;

| F. | arvestades, et endise Pakistani ministri, reformimeelse poliitiku ja tuntud ajakirjaniku Sherry Rehmani kohta anti väidetavalt välja fatwa, milles teda nimetati järgmise mõrva sihtmärgiks; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et endise Pakistani ministri, reformimeelse poliitiku ja tuntud ajakirjaniku Sherry Rehmani kohta anti väidetavalt välja fatwa, milles teda nimetati järgmise mõrva sihtmärgiks;

| G. | arvestades, et minister Bhatti ja kuberner Taseer kõigest kinnitasid valitseva Pakistani Rahvapartei avaldatud seisukohta; arvestades, et Gilani valitsus taganes 30. detsembril 2010. aastal avalikult väljakuulutatud lubadusest diskrimineerivad seadused läbi vaadata ning jättis reformi toetajad üksi ning radikaalsete usujuhtide ja militaristlike äärmuslaste rühmituste - kes hirmutavad, ähvardavad ja tapavad neid, kes nende seisukohti ei jaga - pidevate ähvarduste meelevalda; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et minister Bhatti ja kuberner Taseer kõigest kinnitasid valitseva Pakistani Rahvapartei avaldatud seisukohta; arvestades, et Gilani valitsus taganes 30. detsembril 2010. aastal avalikult väljakuulutatud lubadusest diskrimineerivad seadused läbi vaadata ning jättis reformi toetajad üksi ning radikaalsete usujuhtide ja militaristlike äärmuslaste rühmituste - kes hirmutavad, ähvardavad ja tapavad neid, kes nende seisukohti ei jaga - pidevate ähvarduste meelevalda;

| H. | arvestades, et poliitikuid, parteisid, meediategelasi ning kodanikuühiskonna esindajaid, nagu naiste ja inimõiguste aktiviste, hirmutatakse pidevalt ja isegi tapetakse, ning arvestades, et seetõttu on jumalateotuse seaduste alane avalik arutelu järjest enam maha surutud; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et poliitikuid, parteisid, meediategelasi ning kodanikuühiskonna esindajaid, nagu naiste ja inimõiguste aktiviste, hirmutatakse pidevalt ja isegi tapetakse, ning arvestades, et seetõttu on jumalateotuse seaduste alane avalik arutelu järjest enam maha surutud;

| I. | arvestades, et Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõikes 5 on sätestatud, et demokraatia edendamine ning inimõiguste ja kodanikuvabaduste austamine on Euroopa Liidu aluspõhimõtted ja eesmärgid, millele tuginetakse ühiselt kolmandate riikidega suhtlemisel; arvestades, et ELi arenguabi tingimuseks on inimõiguste ja vähemuste õiguste austamine, |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõikes 5 on sätestatud, et demokraatia edendamine ning inimõiguste ja kodanikuvabaduste austamine on Euroopa Liidu aluspõhimõtted ja eesmärgid, millele tuginetakse ühiselt kolmandate riikidega suhtlemisel; arvestades, et ELi arenguabi tingimuseks on inimõiguste ja vähemuste õiguste austamine,

| 1. | mõistab 2. märtsil 2011. aastal toimunud Pakistani valitsuse vähemuste ministri Shahbaz Bhatti jõhkra mõrva teravalt hukka ning avaldab sügavat kaastunnet ohvri perele ja sõpradele ning Pakistani rahvale, samuti väljendab solidaarsust kõigi nendega, keda jätkuvalt ähvardatakse, kuid kes siiski oma seisukohti väljendavad; |
| --- | --- |

1.

mõistab 2. märtsil 2011. aastal toimunud Pakistani valitsuse vähemuste ministri Shahbaz Bhatti jõhkra mõrva teravalt hukka ning avaldab sügavat kaastunnet ohvri perele ja sõpradele ning Pakistani rahvale, samuti väljendab solidaarsust kõigi nendega, keda jätkuvalt ähvardatakse, kuid kes siiski oma seisukohti väljendavad;

| 2. | tunnustab minister Shahbaz Bhatti julgust ja tõelist pühendumist õiglusele, uskudevahelisele dialoogile ning usu- ja veendumusvabadusele Pakistanis, ning seda, et vaatamata pidevatele ähvardustele ja suurtele isiklikele riskidele kaitses ta kristlasest viie lapse ema Asia Bibit, kellele mõisteti jumalateotuse eest surmanuhtlus; |
| --- | --- |

2.

tunnustab minister Shahbaz Bhatti julgust ja tõelist pühendumist õiglusele, uskudevahelisele dialoogile ning usu- ja veendumusvabadusele Pakistanis, ning seda, et vaatamata pidevatele ähvardustele ja suurtele isiklikele riskidele kaitses ta kristlasest viie lapse ema Asia Bibit, kellele mõisteti jumalateotuse eest surmanuhtlus;

| 3. | tunnustab minister Shahbaz Bhatti pühendumist jumalateotuse seaduste ja nende soodustatud ebaõigluse vastasele võitlusele; tunnustab edusamme, mida ta ministriks oleku ajal tegi, sh oluliste ja ettevaatlike läbirääkimiste pidamine nende seaduste võimaliku muutmise osas; |
| --- | --- |

3.

tunnustab minister Shahbaz Bhatti pühendumist jumalateotuse seaduste ja nende soodustatud ebaõigluse vastasele võitlusele; tunnustab edusamme, mida ta ministriks oleku ajal tegi, sh oluliste ja ettevaatlike läbirääkimiste pidamine nende seaduste võimaliku muutmise osas;

| 4. | märgib, et kui kuberner Salman Taseeri mõrv ei leidnud avalikkuses suurt vastukaja, siis minister Shahbaz Bhatti mõrvale on järgnenud üldsuse suur hukkamõist asjaomaste poliitiliste leeride, meediakanalite ning Pakistani ühiskonna kõigi usuliste ning etniliste rühmade poolt; loodab, et see vägivallategu aitab koondada Pakistani põhiseaduses sätestatud demokraatlike väärtuste kaitsjate ridu; |
| --- | --- |

4.

märgib, et kui kuberner Salman Taseeri mõrv ei leidnud avalikkuses suurt vastukaja, siis minister Shahbaz Bhatti mõrvale on järgnenud üldsuse suur hukkamõist asjaomaste poliitiliste leeride, meediakanalite ning Pakistani ühiskonna kõigi usuliste ning etniliste rühmade poolt; loodab, et see vägivallategu aitab koondada Pakistani põhiseaduses sätestatud demokraatlike väärtuste kaitsjate ridu;

| 5. | nõuab tungivalt, et Pakistani ametivõimud korraldaksid Shahbaz Bhatti mõrva kõikide aspektide põhjaliku uurimise ning annaksid kõik selle kuriteo toimepanijad kiiresti kohtu alla, mis peab toimuma rangelt õigusriigi põhimõtte kohaselt, ning tagaksid tapetud kuberner Salman Taseeri mõrvari kiire ja õiglase karistamise; |
| --- | --- |

5.

nõuab tungivalt, et Pakistani ametivõimud korraldaksid Shahbaz Bhatti mõrva kõikide aspektide põhjaliku uurimise ning annaksid kõik selle kuriteo toimepanijad kiiresti kohtu alla, mis peab toimuma rangelt õigusriigi põhimõtte kohaselt, ning tagaksid tapetud kuberner Salman Taseeri mõrvari kiire ja õiglase karistamise;

| 6. | kutsub Pakistani valitsust üles parandama meetmeid, millega tagada julgeolek usulistelt äärmuslastelt ja terroristidelt konkreetseid ähvardusi saavatele valitsuskabineti ministritele ja muudele isikutele, nagu endine teabeminister Sherry Rehman ning jumalateotuses süüdistatavaid inimesi kaitsvad advokaadid; |
| --- | --- |

6.

kutsub Pakistani valitsust üles parandama meetmeid, millega tagada julgeolek usulistelt äärmuslastelt ja terroristidelt konkreetseid ähvardusi saavatele valitsuskabineti ministritele ja muudele isikutele, nagu endine teabeminister Sherry Rehman ning jumalateotuses süüdistatavaid inimesi kaitsvad advokaadid;

| 7. | innustab Pakistani valitsust nimetama viivitamatult ametisse uue vähemuste ministri ning kinnitab oma seisukohta, et see isik peaks olema tugev ja erapooletu vähemuse esindaja; |
| --- | --- |

7.

innustab Pakistani valitsust nimetama viivitamatult ametisse uue vähemuste ministri ning kinnitab oma seisukohta, et see isik peaks olema tugev ja erapooletu vähemuse esindaja;

| 8. | innustab Pakistani valitsust vähemuste ministeeriumit Shahbaz Bhatti töö jätkamisel ja arusaamade järgimisel toetama, eelkõige riikliku tasandi arutelus usujuhtide vahel ning piirkondlike uskudevahelise harmoonia komiteede kohaliku tasandi projektis; |
| --- | --- |

8.

innustab Pakistani valitsust vähemuste ministeeriumit Shahbaz Bhatti töö jätkamisel ja arusaamade järgimisel toetama, eelkõige riikliku tasandi arutelus usujuhtide vahel ning piirkondlike uskudevahelise harmoonia komiteede kohaliku tasandi projektis;

| 9. | kordab Pakistani valitsusele, kõigile parteidele, kodanikuühiskonnale ja meediale esitatud üleskutset ühte hoida ning võidelda äärmuslaste rünnakute vastu; loodab, et nii Pakistani valitsuse koosseisus kui ka tegevuses kajastub Pakistani ühiskonna paljurahvuseline ja mitmeusuline koosseis; |
| --- | --- |

9.

kordab Pakistani valitsusele, kõigile parteidele, kodanikuühiskonnale ja meediale esitatud üleskutset ühte hoida ning võidelda äärmuslaste rünnakute vastu; loodab, et nii Pakistani valitsuse koosseisus kui ka tegevuses kajastub Pakistani ühiskonna paljurahvuseline ja mitmeusuline koosseis;

| 10. | on seisukohal, et kuna praegusel olukorral on olnud sedavõrd traagilised tagajärjed, tuleb poliitikat kiiresti ja oluliselt muuta, st äärmuslastele järeleandmine lõpetada, ning seda peavad toetama sõjavägi, õigussüsteem, meedia ja poliitikud; kutsub Pakistani valitsust üles mitte lubama riigi äärmuslastel vaigistada usulise sallivuse ja inimõiguste üldpõhimõtete järgimise pooldajaid; |
| --- | --- |

10.

on seisukohal, et kuna praegusel olukorral on olnud sedavõrd traagilised tagajärjed, tuleb poliitikat kiiresti ja oluliselt muuta, st äärmuslastele järeleandmine lõpetada, ning seda peavad toetama sõjavägi, õigussüsteem, meedia ja poliitikud; kutsub Pakistani valitsust üles mitte lubama riigi äärmuslastel vaigistada usulise sallivuse ja inimõiguste üldpõhimõtete järgimise pooldajaid;

| 11. | on väga mures sallimatu ja vägivaldse õhkkonna pärast ning nõuab tungivalt, et Pakistani valitsus karistaks Pakistanis vägivalla õhutajaid, eelkõige neid, kes nõuavad nendega eri meelt olevate üksikisikute ja inimrühmade surma ja mõnel juhul pakuvad selle eest isegi tasu, ning nõuab ka, et selle küsimuse alase arutelu soodustamiseks võetaks täiendavaid meetmeid; |
| --- | --- |

11.

on väga mures sallimatu ja vägivaldse õhkkonna pärast ning nõuab tungivalt, et Pakistani valitsus karistaks Pakistanis vägivalla õhutajaid, eelkõige neid, kes nõuavad nendega eri meelt olevate üksikisikute ja inimrühmade surma ja mõnel juhul pakuvad selle eest isegi tasu, ning nõuab ka, et selle küsimuse alase arutelu soodustamiseks võetaks täiendavaid meetmeid;

| 12. | tunnustab eriti endise ministri Sherry Rehmani ja tapetud vähemuste ministri Shahbaz Bhatti jõupingutusi jumalateotuse seaduste muutmiseks, et vältida nende kuritarvitamist, ning kutsub valitsust üles nii neid seadusi kui ka muid diskrimineerivaid õigusakte, sh karistusseadustiku jagusid 295 B ja C kehtetuks muutma, sest nende näol on tegemist minevikujäänukitega; nõuab ühtlasi tungivalt, et Pakistani valitsus jõustaks olemasolevaid õigusakte, nagu karistusseadustiku artikkel 137, mille kohaselt on vihkamist õhutavad sõnavõtud kuriteod; |
| --- | --- |

12.

tunnustab eriti endise ministri Sherry Rehmani ja tapetud vähemuste ministri Shahbaz Bhatti jõupingutusi jumalateotuse seaduste muutmiseks, et vältida nende kuritarvitamist, ning kutsub valitsust üles nii neid seadusi kui ka muid diskrimineerivaid õigusakte, sh karistusseadustiku jagusid 295 B ja C kehtetuks muutma, sest nende näol on tegemist minevikujäänukitega; nõuab ühtlasi tungivalt, et Pakistani valitsus jõustaks olemasolevaid õigusakte, nagu karistusseadustiku artikkel 137, mille kohaselt on vihkamist õhutavad sõnavõtud kuriteod;

| 13. | palub asjaomastel ELi institutsioonidel lisada ühiskonna ususallivuse küsimus Pakistaniga peetavasse poliitilisse dialoogi, sest sellel küsimusel on erakordne tähtsus pikaajalises võitluses usulise ekstremismi vastu; |
| --- | --- |

13.

palub asjaomastel ELi institutsioonidel lisada ühiskonna ususallivuse küsimus Pakistaniga peetavasse poliitilisse dialoogi, sest sellel küsimusel on erakordne tähtsus pikaajalises võitluses usulise ekstremismi vastu;

| 14. | on seisukohal, et EL peaks kutsuma Pakistani valitsuse iga-aastasele ühisele ümarlauakohtumisele, et arutada Pakistani vähemuste olukorda, ning kaasama Euroopa Parlamendi kohtumise ettevalmistamisse ja läbiviimisse; |
| --- | --- |

14.

on seisukohal, et EL peaks kutsuma Pakistani valitsuse iga-aastasele ühisele ümarlauakohtumisele, et arutada Pakistani vähemuste olukorda, ning kaasama Euroopa Parlamendi kohtumise ettevalmistamisse ja läbiviimisse;

| 15. | kutsub asjaomaseid ELi institutsioone üles jätkama inimõiguste organisatsioonide ja kaitsjate rahalist toetamist ning kavandama praktilisi meetmeid, et toetada Pakistanis kodanikuühiskonna liikumist jumalateotuse seaduste ja muude diskrimineerivate seaduste vastu; |
| --- | --- |

15.

kutsub asjaomaseid ELi institutsioone üles jätkama inimõiguste organisatsioonide ja kaitsjate rahalist toetamist ning kavandama praktilisi meetmeid, et toetada Pakistanis kodanikuühiskonna liikumist jumalateotuse seaduste ja muude diskrimineerivate seaduste vastu;

| 16. | tunneb heameelt, et nõukogu võttis hiljuti vastu järeldused usust või veendumustest tingitud sallimatuse, diskrimineerimise ja vägivalla kohta, mis annab tunnistust ELi tõhusama tegevuse kohta selles vallas; kutsub ELi asjaomaseid institutsioone üles usulise tagakiusamise küsimust kogu maailmas aktiivselt jälgima; |
| --- | --- |

16.

tunneb heameelt, et nõukogu võttis hiljuti vastu järeldused usust või veendumustest tingitud sallimatuse, diskrimineerimise ja vägivalla kohta, mis annab tunnistust ELi tõhusama tegevuse kohta selles vallas; kutsub ELi asjaomaseid institutsioone üles usulise tagakiusamise küsimust kogu maailmas aktiivselt jälgima;

| 17. | kutsub ELi asjaomaseid institutsioone üles uurima võimalust kasutada demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendit selliste meetmete rahastamiseks, millega toetatakse usulise sallimatuse, ekstremismi ja diskrimineerivate õigusaktide vastast võitlust kogu maailmas; kordab kõrgele esindajale esitatud üleskutset luua Euroopa välisteenistuse inimõiguste direktoraati alaline üksus, kes jälgib südametunnistusevabaduse ja sellega seotud õiguste piiramist valitsuste ja ühiskonna poolt; |
| --- | --- |

17.

kutsub ELi asjaomaseid institutsioone üles uurima võimalust kasutada demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendit selliste meetmete rahastamiseks, millega toetatakse usulise sallimatuse, ekstremismi ja diskrimineerivate õigusaktide vastast võitlust kogu maailmas; kordab kõrgele esindajale esitatud üleskutset luua Euroopa välisteenistuse inimõiguste direktoraati alaline üksus, kes jälgib südametunnistusevabaduse ja sellega seotud õiguste piiramist valitsuste ja ühiskonna poolt;

| 18. | kutsub ELi asjaomaseid institutsioone üles innustama Pakistani valitsust taastama inimõiguste ministeeriumi ning tulemusliku, sõltumatu ja erapooletu inimõiguste riikliku komisjoni; |
| --- | --- |

18.

kutsub ELi asjaomaseid institutsioone üles innustama Pakistani valitsust taastama inimõiguste ministeeriumi ning tulemusliku, sõltumatu ja erapooletu inimõiguste riikliku komisjoni;

| 19. | palub asjaomastel Euroopa Liidu institutsioonidel nõuda Pakistani valitsuselt demokraatia ja inimõiguste klausli järgimist, mis on sätestatud Euroopa Liidu ja Pakistani Islami Vabariigi vahelises koostöölepingus; palub Euroopa välisteenistusel esitada aruanne koostöölepingu täitmise ning demokraatia ja inimõiguste klausli järgimise kohta; |
| --- | --- |

19.

palub asjaomastel Euroopa Liidu institutsioonidel nõuda Pakistani valitsuselt demokraatia ja inimõiguste klausli järgimist, mis on sätestatud Euroopa Liidu ja Pakistani Islami Vabariigi vahelises koostöölepingus; palub Euroopa välisteenistusel esitada aruanne koostöölepingu täitmise ning demokraatia ja inimõiguste klausli järgimise kohta;

| 20. | tuletab meelde, et kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelisele paktile alla kirjutanud riigina on Pakistanil teatavad kohustused, ning kutsub Pakistani asjaomaseid ametivõime üles vaatama kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelisse pakti tehtud lisatingimuste kohaldusala läbi, sest mõned lisatingimused piiravad Pakistani põhiseaduses sätestatud õigusi või on vastuolus põhimõttega, mille kohaselt on rahvusvaheline õigus riikliku õiguse suhtes ülimuslik; on seisukohal, et jumalateotuse seaduste praegune kohaldamine on nende kohustustega selgelt vastuolus, ning palub Euroopa välisteenistusel seda arvesse võtta, kui ta hindab süsteemi GSP+ võimalikku kohaldamist Pakistani suhtes alates 2013. aastast, ning anda Euroopa Parlamendile hindamise tulemustest aru; |
| --- | --- |

20.

tuletab meelde, et kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelisele paktile alla kirjutanud riigina on Pakistanil teatavad kohustused, ning kutsub Pakistani asjaomaseid ametivõime üles vaatama kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelisse pakti tehtud lisatingimuste kohaldusala läbi, sest mõned lisatingimused piiravad Pakistani põhiseaduses sätestatud õigusi või on vastuolus põhimõttega, mille kohaselt on rahvusvaheline õigus riikliku õiguse suhtes ülimuslik; on seisukohal, et jumalateotuse seaduste praegune kohaldamine on nende kohustustega selgelt vastuolus, ning palub Euroopa välisteenistusel seda arvesse võtta, kui ta hindab süsteemi GSP+ võimalikku kohaldamist Pakistani suhtes alates 2013. aastast, ning anda Euroopa Parlamendile hindamise tulemustest aru;

| 21. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, Euroopa välisteenistusele, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ning Euroopa Komisjoni asepresidendile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Pakistani valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

21.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, Euroopa välisteenistusele, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ning Euroopa Komisjoni asepresidendile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Pakistani valitsusele ja parlamendile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0026.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0194.

(3)  ELT C 175 E, 10.7.2008, lk 583.

(4)  ELT C 263 E, 16.10.2008, lk 666.

(5)  ELT C 282 E, 6.11.2008, lk 432.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0489.

---

| 7.7.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 199/182 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 199/182

---

Neljapäev, 10. märts 2011Valgevene, eelkõige Aless Mihhalevitši ja Natalja Radini juhtumid

P7_TA(2011)0099

Euroopa Parlamendi 10. märtsi 2011. aasta resolutsioon Valgevene (eelkõige Aless Mihhalevitši ja Natalja Radini kohtuasjade) kohta

2012/C 199 E/22

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Valgevene kohta, eriti 20. jaanuari 2011. aasta (1), 17. detsembri 2009. aasta (2) ja 22. mai 2008. aasta (3) resolutsioone; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Valgevene kohta, eriti 20. jaanuari 2011. aasta (1), 17. detsembri 2009. aasta (2) ja 22. mai 2008. aasta (3) resolutsioone;

| — | võttes arvesse ELi kõrge esindaja Catherine Ashtoni 18. veebruaril 2011 Brüsselis tehtud avaldust Valgevene opositsiooni esindaja süüdimõistmise ja kohtuotsuse kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi kõrge esindaja Catherine Ashtoni 18. veebruaril 2011 Brüsselis tehtud avaldust Valgevene opositsiooni esindaja süüdimõistmise ja kohtuotsuse kohta;

| — | võttes arvesse 31. jaanuaril 2011. aastal Brüsselis toimunud 3065. välisasjade nõukogu kohtumisel vastuvõetud järeldusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 31. jaanuaril 2011. aastal Brüsselis toimunud 3065. välisasjade nõukogu kohtumisel vastuvõetud järeldusi;

| — | võttes arvesse nõukogu 31. jaanuari 2011. aasta otsust 2011/69/ÜVJP, millega muudetakse nõukogu otsust 2010/639/ÜVJP teatavate Valgevene ametnike vastu suunatud piiravate meetmete kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 31. jaanuari 2011. aasta otsust 2011/69/ÜVJP, millega muudetakse nõukogu otsust 2010/639/ÜVJP teatavate Valgevene ametnike vastu suunatud piiravate meetmete kohta;

| — | võttes arvesse piinamise ning muude julmade, ebainimlike või inimväärikust alandavate kohtlemis- ja karistamisviiside vastast Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsiooni (piinamisvastane konventsioon), milles Valgevene on konventsiooniosaline; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse piinamise ning muude julmade, ebainimlike või inimväärikust alandavate kohtlemis- ja karistamisviiside vastast Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsiooni (piinamisvastane konventsioon), milles Valgevene on konventsiooniosaline;

| — | võttes arvesse ÜRO kinnipeetavate kohtlemise standardseid miinimumnõuded; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kinnipeetavate kohtlemise standardseid miinimumnõuded;

| — | võttes arvesse suuniseid kolmandatele riikidele suunatud ELi poliitika kohta, mis käsitleb piinamist ning muud julma, ebainimlikku ja inimväärikust alandavat kohtlemist või karistamist, mis võeti vastu 2001. aastal ning vaadati läbi 2008. aastal; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse suuniseid kolmandatele riikidele suunatud ELi poliitika kohta, mis käsitleb piinamist ning muud julma, ebainimlikku ja inimväärikust alandavat kohtlemist või karistamist, mis võeti vastu 2001. aastal ning vaadati läbi 2008. aastal;

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee 27. jaanuari 2011. aasta resolutsiooni 1790 (2011) olukorra kohta Valgevenes pärast presidendivalimisi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee 27. jaanuari 2011. aasta resolutsiooni 1790 (2011) olukorra kohta Valgevenes pärast presidendivalimisi;

| — | võttes arvesse Amnesty Internationali 2. veebruari 2011. aasta aruannet „Turvalisus, rahu ja kord? Valgevene valimistele järgnenud rikkumised”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Amnesty Internationali 2. veebruari 2011. aasta aruannet „Turvalisus, rahu ja kord? Valgevene valimistele järgnenud rikkumised”;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5,

| A. | arvestades, et pärast 19. detsembril 2010 Minskis toimunud sündmusi peeti kinni paljud opositsioonitegelased, sealhulgas endised presidendikandidaadid, ajakirjanikud ja inimõiguslased, ja et neid peetakse siiani KGB kinnipidamiskeskuses vahi all; arvestades, et repressiooniaktid ja poliitiliselt motiveeritud kohtumenetlused opositsioonitegelaste ja inimõiguslaste vastu jätkuvad tänaseni, kusjuures enam kui 40-le isikule on esitatud süüdistused ning neid ootab kuni 15-aastane vanglakaristus; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et pärast 19. detsembril 2010 Minskis toimunud sündmusi peeti kinni paljud opositsioonitegelased, sealhulgas endised presidendikandidaadid, ajakirjanikud ja inimõiguslased, ja et neid peetakse siiani KGB kinnipidamiskeskuses vahi all; arvestades, et repressiooniaktid ja poliitiliselt motiveeritud kohtumenetlused opositsioonitegelaste ja inimõiguslaste vastu jätkuvad tänaseni, kusjuures enam kui 40-le isikule on esitatud süüdistused ning neid ootab kuni 15-aastane vanglakaristus;

| B. | arvestades, et Minski linnaprokuröri büroo on pikendanud 19. detsembri 2010. aasta sündmustega seostatavat nn massimässu juhtumi uurimise ajavahemikku viie kuu peale; arvestades, et seoses kõnealuse juhtumiga presidendikandidaatide, opositsioonitegelaste, inimõiguslaste ja ajakirjanike vastu algatatud kohtumenetlused on ajendatud poliitikast; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Minski linnaprokuröri büroo on pikendanud 19. detsembri 2010. aasta sündmustega seostatavat nn massimässu juhtumi uurimise ajavahemikku viie kuu peale; arvestades, et seoses kõnealuse juhtumiga presidendikandidaatide, opositsioonitegelaste, inimõiguslaste ja ajakirjanike vastu algatatud kohtumenetlused on ajendatud poliitikast;

| C. | arvestades, et demokraatliku opositsiooni kandidaatide Uladzimir Njakljajevi ja Andrei Sannikavi valimiskampaania meeskondade aktivistid Aljaksandr Atroštšankav, Aljaksandr Maltšanav, Dzmitri Novik ja Vassil Parfjankav mõisteti seoses 19. detsembri 2010. aasta meeleavaldusega kolmeks kuni neljaks aastaks kinnipidamisele range režiimiga koloonias; arvestades, et nende juristide avalduse kohaselt ei tõendanud ametivõimud nende süüd; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et demokraatliku opositsiooni kandidaatide Uladzimir Njakljajevi ja Andrei Sannikavi valimiskampaania meeskondade aktivistid Aljaksandr Atroštšankav, Aljaksandr Maltšanav, Dzmitri Novik ja Vassil Parfjankav mõisteti seoses 19. detsembri 2010. aasta meeleavaldusega kolmeks kuni neljaks aastaks kinnipidamisele range režiimiga koloonias; arvestades, et nende juristide avalduse kohaselt ei tõendanud ametivõimud nende süüd;

| D. | arvestades, et kinnipeetavate juristidel on korduvalt keelatud nendega kohtuda; arvestades, et KBG ähvarduste tõttu olid juristid sunnitud juhtumitest loobuma ning arvestades, et hiljem tühistas justiitsministeerium sel põhjusel nende litsentsid; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kinnipeetavate juristidel on korduvalt keelatud nendega kohtuda; arvestades, et KBG ähvarduste tõttu olid juristid sunnitud juhtumitest loobuma ning arvestades, et hiljem tühistas justiitsministeerium sel põhjusel nende litsentsid;

| E. | arvestades, et pärast valimisjärgseid meeleavaldusi vangistatud endine presidendikandidaat Aless Mihhalevitš vabastati alles 26. veebruaril 2011, kui ta oli alla kirjutanud kohustusele teha Valgevene KGBga koostööd, millest ta hiljem avalikult lahti ütles; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et pärast valimisjärgseid meeleavaldusi vangistatud endine presidendikandidaat Aless Mihhalevitš vabastati alles 26. veebruaril 2011, kui ta oli alla kirjutanud kohustusele teha Valgevene KGBga koostööd, millest ta hiljem avalikult lahti ütles;

| F. | arvestades, et 28. veebruaril 2011 tegi Aless Mihhalevitš avalduse ning andis aru vaimsest ja füüsilisest piinamisest, mida kasutati poliitvangide peal, et sundida neid üles tunnistama ja aktsepteerima tõendeid oma süü kohta; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 28. veebruaril 2011 tegi Aless Mihhalevitš avalduse ning andis aru vaimsest ja füüsilisest piinamisest, mida kasutati poliitvangide peal, et sundida neid üles tunnistama ja aktsepteerima tõendeid oma süü kohta;

| G. | arvestades, et opositsiooni Harta 97 veebisaidi toimetaja Natalja Radina vahistati samuti 2010. aasta detsembris ning talle esitati süüdistus presidendivalimistele järgnenud massimeeleavalduse korraldamises ja selles osalemises; arvestades, et pr Radina vabastati KGB kohtueelsest kinnipidamiskeskusest ning seejärel keelati tal kodulinnast kuni tema juhtumi uurimise lõpetamiseni lahkuda; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et opositsiooni Harta 97 veebisaidi toimetaja Natalja Radina vahistati samuti 2010. aasta detsembris ning talle esitati süüdistus presidendivalimistele järgnenud massimeeleavalduse korraldamises ja selles osalemises; arvestades, et pr Radina vabastati KGB kohtueelsest kinnipidamiskeskusest ning seejärel keelati tal kodulinnast kuni tema juhtumi uurimise lõpetamiseni lahkuda;

| H. | arvestades, et pärast oma vabastamist teatas Natalja Radina, et KGB töötajad avaldasid kinnipidamise ajal talle psühholoogilist survet ja püüdsid teda värvata KGB informeerijaks; arvestades, et tema avaldus kinnitab aruandeid Minskis asuvas KGB kinnipidamiskeskuses peetavate poliitvangide piinamise kohta; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et pärast oma vabastamist teatas Natalja Radina, et KGB töötajad avaldasid kinnipidamise ajal talle psühholoogilist survet ja püüdsid teda värvata KGB informeerijaks; arvestades, et tema avaldus kinnitab aruandeid Minskis asuvas KGB kinnipidamiskeskuses peetavate poliitvangide piinamise kohta;

| I. | arvestades, et Valgevene riiklik julgeolekukomitee on eitanud kinnipeetavate piinamist KGB kinnipidamiskeskuses, |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Valgevene riiklik julgeolekukomitee on eitanud kinnipeetavate piinamist KGB kinnipidamiskeskuses,

| 1. | mõistab hukka asjaolu, et Valgevene ametivõimud ei austa põhiõigusi, kogunemis- ja sõnavabadust, ning nõuab kõikide kinnipeetud meeleavaldajate viivitamatut ja tingimusteta vabastamist ning kõikidest nende vastu esitatud poliitiliselt motiveeritud süüdistustest loobumist; |
| --- | --- |

1.

mõistab hukka asjaolu, et Valgevene ametivõimud ei austa põhiõigusi, kogunemis- ja sõnavabadust, ning nõuab kõikide kinnipeetud meeleavaldajate viivitamatut ja tingimusteta vabastamist ning kõikidest nende vastu esitatud poliitiliselt motiveeritud süüdistustest loobumist;

| 2. | mõistab sügavalt hukka asjaolu, et kinnipeetavate puhul kasutatakse piinamist, mis on rahvusvahelises õiguses ühemõtteliselt keelatud ebainimlik kohtlemine ning ühes Euroopa riigis ja ELi lähinaaberriigis absoluutselt vastuvõtmatu; |
| --- | --- |

2.

mõistab sügavalt hukka asjaolu, et kinnipeetavate puhul kasutatakse piinamist, mis on rahvusvahelises õiguses ühemõtteliselt keelatud ebainimlik kohtlemine ning ühes Euroopa riigis ja ELi lähinaaberriigis absoluutselt vastuvõtmatu;

| 3. | mõistab hukka ranged kohtuotsused, mis langetati hiljuti noortele opositsiooniliikmetele ainuüksi 19. detsembri 2010. aasta meeleavaldustes osalemise eest ning mis on nende poliitiliste ja kodanikuõiguste jäme ja tõsine rikkumine ning rahvusvaheliste konventsioonide, milles Valgevene on osaline, jultunud rikkumine; |
| --- | --- |

3.

mõistab hukka ranged kohtuotsused, mis langetati hiljuti noortele opositsiooniliikmetele ainuüksi 19. detsembri 2010. aasta meeleavaldustes osalemise eest ning mis on nende poliitiliste ja kodanikuõiguste jäme ja tõsine rikkumine ning rahvusvaheliste konventsioonide, milles Valgevene on osaline, jultunud rikkumine;

| 4. | mõistab hukka Valgevenes poliitilise opositsiooni suhtes valitseva hirmu ja hirmutamise õhkkonna; mõistab hukka kodanikuühiskonna aktivistide ja vaba meedia esindajate represseerimise ja tagakiusamise, mis järgnes valimispäevale ja mille käigus korraldati massilisi läbiotsimisi erakorterites, meediakanalite ja kodanikuühiskonna organisatsioonide kontorites, ning heideti üliõpilasi välja kõrgkoolidest ja vallandati inimesi töölt; kutsub ametivõime üles austama Valgevenes sõnavabadust ja meedia pluralismi; |
| --- | --- |

4.

mõistab hukka Valgevenes poliitilise opositsiooni suhtes valitseva hirmu ja hirmutamise õhkkonna; mõistab hukka kodanikuühiskonna aktivistide ja vaba meedia esindajate represseerimise ja tagakiusamise, mis järgnes valimispäevale ja mille käigus korraldati massilisi läbiotsimisi erakorterites, meediakanalite ja kodanikuühiskonna organisatsioonide kontorites, ning heideti üliõpilasi välja kõrgkoolidest ja vallandati inimesi töölt; kutsub ametivõime üles austama Valgevenes sõnavabadust ja meedia pluralismi;

| 5. | nõuab tungivalt, et Valgevene austaks õigusriigi põhimõtet, rahvusvahelisi konventsioone ja siseriiklikke seadusi, mis tagavad kinnipeetavate nõuetekohase kohtlemise ja nende takistamatu juurdepääsu sugulastele, õigusnõustamisele ja meditsiinilisele abile, ning lõpetaks poliitilise opositsiooni, inimõiguslaste ja sõltumatu meedia esindajate jätkuva tagakiusamise; |
| --- | --- |

5.

nõuab tungivalt, et Valgevene austaks õigusriigi põhimõtet, rahvusvahelisi konventsioone ja siseriiklikke seadusi, mis tagavad kinnipeetavate nõuetekohase kohtlemise ja nende takistamatu juurdepääsu sugulastele, õigusnõustamisele ja meditsiinilisele abile, ning lõpetaks poliitilise opositsiooni, inimõiguslaste ja sõltumatu meedia esindajate jätkuva tagakiusamise;

| 6. | mõistab hukka Minski linna advokaatide kolleegiumi otsuse võtta ära litsentsid mõnedelt juristidelt, kes kaitsesid massimeeleavalduse kriminaalasjas süüdistatavaid, sealhulgas Alehh Ahhiejev, Pavel Sapelko, Tatjana Ahhijeva, Uladzimir Toustsik ja Tamata Harajeva, ning kutsub Minski linna advokaatide kolleegiumit üles kõnealust otsust tühistama; |
| --- | --- |

6.

mõistab hukka Minski linna advokaatide kolleegiumi otsuse võtta ära litsentsid mõnedelt juristidelt, kes kaitsesid massimeeleavalduse kriminaalasjas süüdistatavaid, sealhulgas Alehh Ahhiejev, Pavel Sapelko, Tatjana Ahhijeva, Uladzimir Toustsik ja Tamata Harajeva, ning kutsub Minski linna advokaatide kolleegiumit üles kõnealust otsust tühistama;

| 7. | mõistab hukka asjaolu, et justiitsminister vabastas töölt Minski linna advokatuuri esimehe Aljaksandr Piltšanka, sest viimane tundis muret ministri otsuse üle tühistada nn mässu juhtumites osaleva nelja juristi litsentsid, pidades seda põhjendamatuks ning tõendiks selle kohta, et justiitstöötajate ja kõigi juristide sõltumatus on ohus; |
| --- | --- |

7.

mõistab hukka asjaolu, et justiitsminister vabastas töölt Minski linna advokatuuri esimehe Aljaksandr Piltšanka, sest viimane tundis muret ministri otsuse üle tühistada nn mässu juhtumites osaleva nelja juristi litsentsid, pidades seda põhjendamatuks ning tõendiks selle kohta, et justiitstöötajate ja kõigi juristide sõltumatus on ohus;

| 8. | nõuab tungivalt, et Valgevene ametivõimud viiksid läbi poliitvangide piinamise väidete põhjaliku ja erapooletu uurimise ning teeksid kindlaks sellises tegevuses osalevad isikud ja annaksid nad kohtu alla; |
| --- | --- |

8.

nõuab tungivalt, et Valgevene ametivõimud viiksid läbi poliitvangide piinamise väidete põhjaliku ja erapooletu uurimise ning teeksid kindlaks sellises tegevuses osalevad isikud ja annaksid nad kohtu alla;

| 9. | kutsub Valgevene ametivõime üles vaatama läbi avalike ürituste seaduse ning viima selle vastavusse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti nõuetega; |
| --- | --- |

9.

kutsub Valgevene ametivõime üles vaatama läbi avalike ürituste seaduse ning viima selle vastavusse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti nõuetega;

| 10. | kutsub nõukogu, komisjoni, ELi kõrget esindajat ja ELi teisi partnerriike üles kaaluma piiravate meetmete laiendamist Valgevenes toimuvate inimõiguste rikkumistega seotud prokuröridele, kohtunikele ja KGB esindajatele, kui represseerimist selles riigis kohe ei lõpetata ning inimõiguste ja põhivabaduste vallas ei tehta märkimisväärseid edusamme; on arvamusel, et nõukogu peaks uurima võimalust võtta Valgevene riigile kuuluvate äriühingute vastu kasutusele arukaid ja sihipäraseid majandussanktsioone; |
| --- | --- |

10.

kutsub nõukogu, komisjoni, ELi kõrget esindajat ja ELi teisi partnerriike üles kaaluma piiravate meetmete laiendamist Valgevenes toimuvate inimõiguste rikkumistega seotud prokuröridele, kohtunikele ja KGB esindajatele, kui represseerimist selles riigis kohe ei lõpetata ning inimõiguste ja põhivabaduste vallas ei tehta märkimisväärseid edusamme; on arvamusel, et nõukogu peaks uurima võimalust võtta Valgevene riigile kuuluvate äriühingute vastu kasutusele arukaid ja sihipäraseid majandussanktsioone;

| 11. | väljendab rahulolu üheksa riigi poolt – nimelt Horvaatia, endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi, Montenegro, Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Serbia, Islandi, Liechtensteini ja Norra võetud kohustusega kohaldada teatavate Valgevene ametnike suhtes piiravaid meetmeid; |
| --- | --- |

11.

väljendab rahulolu üheksa riigi poolt – nimelt Horvaatia, endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi, Montenegro, Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Serbia, Islandi, Liechtensteini ja Norra võetud kohustusega kohaldada teatavate Valgevene ametnike suhtes piiravaid meetmeid;

| 12. | kordab uuesti, et kui Valgevene valitsus ei astu viivitamata samme demokratiseerumise ja inimõiguste austamise suunas, peatatakse Euroopa Liidu ja Valgevene vaheline suhtlus, sealhulgas Valgevene osalemine idapartnerluses; |
| --- | --- |

12.

kordab uuesti, et kui Valgevene valitsus ei astu viivitamata samme demokratiseerumise ja inimõiguste austamise suunas, peatatakse Euroopa Liidu ja Valgevene vaheline suhtlus, sealhulgas Valgevene osalemine idapartnerluses;

| 13. | toonitab, et olenemata poliitilistest tagajärgedest, mida ELi ja Valgevene suhetele avaldab valimistejärgse opositsiooni mahasurumine, peab EL süvendama oma toetust Valgevene kodanikuühiskonnale, sealhulgas viisalihtsustuse abil; |
| --- | --- |

13.

toonitab, et olenemata poliitilistest tagajärgedest, mida ELi ja Valgevene suhetele avaldab valimistejärgse opositsiooni mahasurumine, peab EL süvendama oma toetust Valgevene kodanikuühiskonnale, sealhulgas viisalihtsustuse abil;

| 14. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, OSCE ja Euroopa Nõukogu parlamentaarsetele assambleedele ning Valgevene valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

14.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, OSCE ja Euroopa Nõukogu parlamentaarsetele assambleedele ning Valgevene valitsusele ja parlamendile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0022.

(2)  ELT C 286 E, 22.10.2010, lk 16.

(3)  ELT C 279 E, 19.11.2009, lk 113.

---

| 7.7.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 199/185 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 199/185

---

Neljapäev, 10. märts 2011Kashgari (Xinjiangi Uiguuri autonoomne piirkond, Hiina) olukord ja kultuuripärand

P7_TA(2011)0100

Euroopa Parlamendi 10. märtsi 2011. aasta resolutsioon Kashgari (Xinjiangi Uiguuri autonoomne piirkond, Hiina) olukorra ja kultuuripärandi kohta

2012/C 199 E/23

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Hiina kohta, eriti neid, mis käsitlevad inimõigusi ja vähemuste õigusi, ning eelkõige 26. novembri 2009. aasta (1) ja 25. novembri 2010. aasta (2) resolutsiooni; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Hiina kohta, eriti neid, mis käsitlevad inimõigusi ja vähemuste õigusi, ning eelkõige 26. novembri 2009. aasta (1) ja 25. novembri 2010. aasta (2) resolutsiooni;

| — | võttes arvesse 6. oktoobril 2010. aastal Brüsselis toimunud 13. ELi-Hiina tippkohtumist, mille vältel toimus esimene ELi-Hiina kõrgetasemeline kultuurifoorum, mille eesmärk on tugevdada ELi-Hiina kultuuridialoogi ja -koostööd; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 6. oktoobril 2010. aastal Brüsselis toimunud 13. ELi-Hiina tippkohtumist, mille vältel toimus esimene ELi-Hiina kõrgetasemeline kultuurifoorum, mille eesmärk on tugevdada ELi-Hiina kultuuridialoogi ja -koostööd;

| — | võttes arvesse 18. detsembri 1992. aasta ÜRO Peaassamblee resolutsiooniga 47/135 vastu võetud rahvus- või etniliste, usuliste või keeleliste vähemuste hulka kuuluvate isikute õigusi käsitlevat deklaratsiooni, milles on sätestatud, et riigid kaitsevad oma territooriumil asuvate vähemuste olemasolu ning rahvuslikku või etnilist, kultuurilist, usulist ja keelelist identiteeti; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 18. detsembri 1992. aasta ÜRO Peaassamblee resolutsiooniga 47/135 vastu võetud rahvus- või etniliste, usuliste või keeleliste vähemuste hulka kuuluvate isikute õigusi käsitlevat deklaratsiooni, milles on sätestatud, et riigid kaitsevad oma territooriumil asuvate vähemuste olemasolu ning rahvuslikku või etnilist, kultuurilist, usulist ja keelelist identiteeti;

| — | võttes arvesse Hiina Rahvavabariigi põhiseaduse artikleid 4, 22 ja 119, milles nähakse vastavalt ette valitsusepoolne abi rahvusvähemustega asustatud piirkondade kultuuriliseks arenguks, riigi kaitse väärtuslikele kultuurimonumentidele ja -mälestistele ning rahvuste kultuuripärandi kaitse; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Hiina Rahvavabariigi põhiseaduse artikleid 4, 22 ja 119, milles nähakse vastavalt ette valitsusepoolne abi rahvusvähemustega asustatud piirkondade kultuuriliseks arenguks, riigi kaitse väärtuslikele kultuurimonumentidele ja -mälestistele ning rahvuste kultuuripärandi kaitse;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5,

| A. | arvestades, et 2009. aastal algatas Hiina valitsus 500 miljoni dollarilise eelarvega Kashgari ohtlike majade reformi ehk linna ümberehitusprogrammi, mille raames on 2009. aastast saadik järk-järgult hävitatud iidse Siiditee linna Kashgarit, sest kavas on traditsioonilisest vanalinnast 85 % lammutada, asendada see nüüdisaegsete korterelamutega ja muuta allesjäänud vanad linnaosad olemuselt segunenud hiina-uiguuri turismiobjektideks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 2009. aastal algatas Hiina valitsus 500 miljoni dollarilise eelarvega Kashgari ohtlike majade reformi ehk linna ümberehitusprogrammi, mille raames on 2009. aastast saadik järk-järgult hävitatud iidse Siiditee linna Kashgarit, sest kavas on traditsioonilisest vanalinnast 85 % lammutada, asendada see nüüdisaegsete korterelamutega ja muuta allesjäänud vanad linnaosad olemuselt segunenud hiina-uiguuri turismiobjektideks;

| B. | arvestades, et Peking jätkab Kashgari linna kõrvalejätmist ÜRO Haridus-, Teadus- ja Kultuuriorganisatsiooni (UNESCO) maailma kultuuripärandi nimistusse kandmise taotlustest, nagu kavandatud riikidevaheline taotlus, mille eesmärk on saavutada Kesk-Aasia Siiditee mitmete kultuurimälestiste kaitse; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Peking jätkab Kashgari linna kõrvalejätmist ÜRO Haridus-, Teadus- ja Kultuuriorganisatsiooni (UNESCO) maailma kultuuripärandi nimistusse kandmise taotlustest, nagu kavandatud riikidevaheline taotlus, mille eesmärk on saavutada Kesk-Aasia Siiditee mitmete kultuurimälestiste kaitse;

| C. | arvestades, et Kashgari linn on unikaalse arhitektuuripärandi tõttu rahvusvahelise tähtsusega vaatamisväärsus ning ajalooliselt ja geograafiliselt oluline iidne kaubanduskeskus ja turismikoht; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Kashgari linn on unikaalse arhitektuuripärandi tõttu rahvusvahelise tähtsusega vaatamisväärsus ning ajalooliselt ja geograafiliselt oluline iidne kaubanduskeskus ja turismikoht;

| D. | arvestades, et Kashgari linnal on piirkonna uiguuri ja hui elanikkonna kultuurilise identiteedi jaoks ning ka Hiina kultuurilise mitmekesisuse seisukohast suur sümboolne väärtus; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Kashgari linnal on piirkonna uiguuri ja hui elanikkonna kultuurilise identiteedi jaoks ning ka Hiina kultuurilise mitmekesisuse seisukohast suur sümboolne väärtus;

| E. | arvestades, et ümberehitusprogrammi ametliku õigustusena esitatud maavärinakindlaks muutmine ei eelda traditsiooniliste hoonete täielikku lammutamist, kuna alternatiiviks oleks kultuuritausta arvestav renoveerimine; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ümberehitusprogrammi ametliku õigustusena esitatud maavärinakindlaks muutmine ei eelda traditsiooniliste hoonete täielikku lammutamist, kuna alternatiiviks oleks kultuuritausta arvestav renoveerimine;

| F. | arvestades, et Peking on käivitanud hävitusliku elamute moderniseerimise ka mujal Hiinas, lähtudes mitmesugustest kohalikest „arengukavadest”, mille käigus lammutatakse ajaloolised ehitised ja asustatakse elanikud sunniviisiliselt ümber, hoolimata hindamatu ajaloo- ja kultuuripärandi kadumisest ja seadmata esikohale kultuurimälestiste või peamiste arhitektuuritaieste säilitamist kaitsealadel või muuseumides, et pärandada tulevastele põlvkondadele ja maailmale edasi Hiina aastatuhandete pikkust ajaloolist ja kultuurilist arengut illustreerivad objektid; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Peking on käivitanud hävitusliku elamute moderniseerimise ka mujal Hiinas, lähtudes mitmesugustest kohalikest „arengukavadest”, mille käigus lammutatakse ajaloolised ehitised ja asustatakse elanikud sunniviisiliselt ümber, hoolimata hindamatu ajaloo- ja kultuuripärandi kadumisest ja seadmata esikohale kultuurimälestiste või peamiste arhitektuuritaieste säilitamist kaitsealadel või muuseumides, et pärandada tulevastele põlvkondadele ja maailmale edasi Hiina aastatuhandete pikkust ajaloolist ja kultuurilist arengut illustreerivad objektid;

| G. | arvestades, et Peking rakendab Xinjiangi Uiguuri autonoomses piirkonnas pidevalt repressiivset etnokultuuripoliitikat, mille üheks süngeks haripunktiks oli uiguuri meeleavaldajate vägivaldne mahasurumine 2009. aasta Ürümqi rahutuste ajal; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Peking rakendab Xinjiangi Uiguuri autonoomses piirkonnas pidevalt repressiivset etnokultuuripoliitikat, mille üheks süngeks haripunktiks oli uiguuri meeleavaldajate vägivaldne mahasurumine 2009. aasta Ürümqi rahutuste ajal;

| H. | arvestades, et uiguuri ja hui elanikkond kannatab jätkuvalt inimõiguste rikkumise all, ning arvestades, et paljudele ei võimaldata asjakohast poliitilist esindatust ja kultuurilist enesemääratlust; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et uiguuri ja hui elanikkond kannatab jätkuvalt inimõiguste rikkumise all, ning arvestades, et paljudele ei võimaldata asjakohast poliitilist esindatust ja kultuurilist enesemääratlust;

| 1. | kutsub Hiina valitsust üles viivitamata lõpetama kultuuriväärtuste hävitamine, mis ohustab Kashgari arhitektuuripärandi säilimist, ning teostama ulatuslikku eksperthinnangut kultuuritausta arvestava renoveerimise meetodite osas; |
| --- | --- |

1.

kutsub Hiina valitsust üles viivitamata lõpetama kultuuriväärtuste hävitamine, mis ohustab Kashgari arhitektuuripärandi säilimist, ning teostama ulatuslikku eksperthinnangut kultuuritausta arvestava renoveerimise meetodite osas;

| 2. | kutsub Hiina valitsust üles lõpetama igasugune sunniviisiline ümberasustamine ja Kashgari uiguuri elanikkonna sotsiaalne tõrjumine, mida elupiirkondade hävitamine tekitab, ning hüvitama asjakohaselt kõigile varasematele ohvritele nende kahjud; |
| --- | --- |

2.

kutsub Hiina valitsust üles lõpetama igasugune sunniviisiline ümberasustamine ja Kashgari uiguuri elanikkonna sotsiaalne tõrjumine, mida elupiirkondade hävitamine tekitab, ning hüvitama asjakohaselt kõigile varasematele ohvritele nende kahjud;

| 3. | kutsub Hiina ametivõime üles tegema kõik, et edendada hanide ja uiguuride vahel sisulist dialoogi, samuti kohaldama Xinjiangis kaasavamat ja kõikehõlmavamat majanduspoliitikat eesmärgiga tugevdada kohalikku osalust ja kaitsta uiguuride kultuurilist identiteeti; |
| --- | --- |

3.

kutsub Hiina ametivõime üles tegema kõik, et edendada hanide ja uiguuride vahel sisulist dialoogi, samuti kohaldama Xinjiangis kaasavamat ja kõikehõlmavamat majanduspoliitikat eesmärgiga tugevdada kohalikku osalust ja kaitsta uiguuride kultuurilist identiteeti;

| 4. | nõuab tungivalt, et Hiina valitsus täidaks oma põhiseaduslikke kohustusi ja toetaks asjakohaselt Kashgari ja Xinjiangi Uiguuri autonoomse piirkonna kultuuritraditsioone, mida mõjutab tugevalt uiguuri identiteet; |
| --- | --- |

4.

nõuab tungivalt, et Hiina valitsus täidaks oma põhiseaduslikke kohustusi ja toetaks asjakohaselt Kashgari ja Xinjiangi Uiguuri autonoomse piirkonna kultuuritraditsioone, mida mõjutab tugevalt uiguuri identiteet;

| 5. | kutsub Hiina valitsust üles võtma rohkem meetmeid, et ohjeldada ebaseaduslikku kaubandust ja salakaubavedu, mis aitavad kaasa Hiina tsivilisatsiooni pärandi kadumisele; |
| --- | --- |

5.

kutsub Hiina valitsust üles võtma rohkem meetmeid, et ohjeldada ebaseaduslikku kaubandust ja salakaubavedu, mis aitavad kaasa Hiina tsivilisatsiooni pärandi kadumisele;

| 6. | kutsub Hiina kultuuriministrit üles vaatama läbi kultuurimälestiste kaitset käsitlevaid kehtivaid eeskirju ja seadust, et kohandada neid vähemusrahvuse praegust muutuvat elustiili arvesse võttes, mis mõnikord oma kultuurivarasid neid teadvustamata sobimatult kasutab või keeldub oma kultuuripärandi kaitsmisest; märgib, et kõnealuses küsimuses tuleks korraldada riiklik teadlikkuse tõstmise kampaania; |
| --- | --- |

6.

kutsub Hiina kultuuriministrit üles vaatama läbi kultuurimälestiste kaitset käsitlevaid kehtivaid eeskirju ja seadust, et kohandada neid vähemusrahvuse praegust muutuvat elustiili arvesse võttes, mis mõnikord oma kultuurivarasid neid teadvustamata sobimatult kasutab või keeldub oma kultuuripärandi kaitsmisest; märgib, et kõnealuses küsimuses tuleks korraldada riiklik teadlikkuse tõstmise kampaania;

| 7. | nõuab tungivalt, et Hiina valitsus kaaluks võimalust lisada Kashgari linn Kasahstani, Kirgiisia, Tadžikistani ja Usbekistani ühisesse taotlusesse kanda Siiditee kultuurimälestised UNESCO maailma kultuuripärandi nimistusse; |
| --- | --- |

7.

nõuab tungivalt, et Hiina valitsus kaaluks võimalust lisada Kashgari linn Kasahstani, Kirgiisia, Tadžikistani ja Usbekistani ühisesse taotlusesse kanda Siiditee kultuurimälestised UNESCO maailma kultuuripärandi nimistusse;

| 8. | kutsub Hiina valitsust üles lõpetama igasugune diskrimineeriv ja repressiivne poliitika uiguuri ja hui elanikkonna suhtes, ning austama nende põhiõigust kultuurilisele väljendusvabadusele, võttes eelkõige arvesse endise ajalooõpetaja Tursunjan Hezimi juhtumit, kellele salastatud kohtumõistmisel määrati seitsmeaastane vanglakaristus, ja teisi aktiviste, kellele viimaste kuude jooksul on vanglakaristus määratud; |
| --- | --- |

8.

kutsub Hiina valitsust üles lõpetama igasugune diskrimineeriv ja repressiivne poliitika uiguuri ja hui elanikkonna suhtes, ning austama nende põhiõigust kultuurilisele väljendusvabadusele, võttes eelkõige arvesse endise ajalooõpetaja Tursunjan Hezimi juhtumit, kellele salastatud kohtumõistmisel määrati seitsmeaastane vanglakaristus, ja teisi aktiviste, kellele viimaste kuude jooksul on vanglakaristus määratud;

| 9. | kutsub Euroopa välisteenistust üles võtma demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi raames lisameetmeid, et kaitsta Hiina etniliste, usuliste või keeleliste vähemuste inim- ja kultuurilisi õigusi; |
| --- | --- |

9.

kutsub Euroopa välisteenistust üles võtma demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi raames lisameetmeid, et kaitsta Hiina etniliste, usuliste või keeleliste vähemuste inim- ja kultuurilisi õigusi;

| 10. | kutsub ELi esindajaid ja komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat üles laiendama ja intensiivistama Hiina Rahvavabariigiga läbirääkimisi inimõiguste ja vähemuste õiguste üle, ning muutma inimõiguste alast arutelu tõhusamaks ja tulemuspõhisemaks; |
| --- | --- |

10.

kutsub ELi esindajaid ja komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat üles laiendama ja intensiivistama Hiina Rahvavabariigiga läbirääkimisi inimõiguste ja vähemuste õiguste üle, ning muutma inimõiguste alast arutelu tõhusamaks ja tulemuspõhisemaks;

| 11. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO peasekretärile, ÜRO Inimõiguste Nõukogule, UNESCOle, Hiina Rahvavabariigi Rahvakongressile (ja selle alalisele komiteele) ning Xinjiangi Uiguuri autonoomse piirkonna partei piirkondlikule alalisele komiteele. |
| --- | --- |

11.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO peasekretärile, ÜRO Inimõiguste Nõukogule, UNESCOle, Hiina Rahvavabariigi Rahvakongressile (ja selle alalisele komiteele) ning Xinjiangi Uiguuri autonoomse piirkonna partei piirkondlikule alalisele komiteele.

---

(1)  ELT C 285 E, 21.10.2010, lk 80.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0449.

---

| 7.7.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 199/187 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 199/187

---

Neljapäev, 10. märts 2011Euroopa vastastikuste ühingute, liitude ja sihtasutuste põhikirja loomine

P7_TA(2011)0101

Euroopa Parlamendi 10. märtsi 2011. aasta deklaratsioon Euroopa vastastikuste ühingute, liitude ja sihtasutuste põhikirja loomise kohta

2012/C 199 E/24

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 19. veebruari 2009. aasta resolutsiooni sotsiaalmajanduse kohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 19. veebruari 2009. aasta resolutsiooni sotsiaalmajanduse kohta (1);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 20. mai 2010. aasta resolutsiooni ühtse turu loomise kohta tarbijatele ja kodanikele (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 20. mai 2010. aasta resolutsiooni ühtse turu loomise kohta tarbijatele ja kodanikele (2);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 123, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 123,

| A. | arvestades, et ühiskonna jõukus ja tasakaal tulenevad ettevõtluse mitmekesisusest ning et liidud, vastastikused ühingud ja sihtasutused soodustavad mitmekesisuse loomist, esindades eraldi ärimudelit, milles lähtutakse põhiväärtustest, nimelt solidaarsusest ja demokraatlikust kontrollist ning sotsiaalsete eesmärkide esikohale seadmisest; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ühiskonna jõukus ja tasakaal tulenevad ettevõtluse mitmekesisusest ning et liidud, vastastikused ühingud ja sihtasutused soodustavad mitmekesisuse loomist, esindades eraldi ärimudelit, milles lähtutakse põhiväärtustest, nimelt solidaarsusest ja demokraatlikust kontrollist ning sotsiaalsete eesmärkide esikohale seadmisest;

| B. | arvestades, et kuna liidud, vastastikused ühingud ja sihtasutused on seni arenenud eeskätt riiklikul tasandil, on neil ELis ettevõtluspotentsiaali suurendamiseks vaja võimalikult ulatuslikult edendada piiriülest juurdepääsu, |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kuna liidud, vastastikused ühingud ja sihtasutused on seni arenenud eeskätt riiklikul tasandil, on neil ELis ettevõtluspotentsiaali suurendamiseks vaja võimalikult ulatuslikult edendada piiriülest juurdepääsu,

| 1. | märgib, et tuleb luua võrdsed võimalused, mis tagavad liitudele, vastastikustele ühingutele ja sihtasutustele muude juriidilisest isikust organisatsioonidega võrdsed vahendid ning võimalused, andes seega nendele struktuuridele ja nende tegevusele Euroopa mõõte; |
| --- | --- |

1.

märgib, et tuleb luua võrdsed võimalused, mis tagavad liitudele, vastastikustele ühingutele ja sihtasutustele muude juriidilisest isikust organisatsioonidega võrdsed vahendid ning võimalused, andes seega nendele struktuuridele ja nende tegevusele Euroopa mõõte;

| 2. | palub komisjonil astuda vajalikud sammud, et esitada ettepanekud Euroopa liitude, vastastikuste ühingute ja sihtasutuste põhikirja kohta, teha ettepanek liitude ja vastastikuste ühingute põhikirja kohta teostatavusuuringu ja mõjuhinnangu läbiviimiseks ning lõpetada sihtasutuste põhikirja mõjuhinnang õigel ajal; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil astuda vajalikud sammud, et esitada ettepanekud Euroopa liitude, vastastikuste ühingute ja sihtasutuste põhikirja kohta, teha ettepanek liitude ja vastastikuste ühingute põhikirja kohta teostatavusuuringu ja mõjuhinnangu läbiviimiseks ning lõpetada sihtasutuste põhikirja mõjuhinnang õigel ajal;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev deklaratsioon koos allakirjutanute nimedega (3) komisjonile, nõukogule ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev deklaratsioon koos allakirjutanute nimedega (3) komisjonile, nõukogule ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT C 76 E, 25.3.2010, lk 16.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0186.

(3)  Allakirjutanute nimekiri on avaldatud 10. märtsi 2011. aasta protokolli lisas 1 (P7_PV(2011)03-10(ANN1)).

---

| 7.7.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 199/188 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 199/188

---

Neljapäev, 10. märts 2011Raskeveokite kokkupõrked

P7_TA(2011)0102

Euroopa Parlamendi 10. märtsi 2011. aasta deklaratsioon raskeveokite kokkupõrgete kohta

2012/C 199 E/25

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 123, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 123,

| A. | arvestades, et raskeveokid moodustavad 3 % ELi sõidukipargist, kuid põhjustavad 14 % surmaga lõppevatest kokkupõrgetest, mis tähendab igal aastal enam kui 4 000 surmajuhtumit Euroopa Liidu 27 liikmesriigis; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et raskeveokid moodustavad 3 % ELi sõidukipargist, kuid põhjustavad 14 % surmaga lõppevatest kokkupõrgetest, mis tähendab igal aastal enam kui 4 000 surmajuhtumit Euroopa Liidu 27 liikmesriigis;

| B. | arvestades, et Euroopas saab raskeveokite „pimedate nurkade” tõttu igal aastal surma ligikaudu 400 inimest, peamiselt kaitsetud liiklejad, näiteks jalgratturid, mootorratturid ja jalakäijad; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopas saab raskeveokite „pimedate nurkade” tõttu igal aastal surma ligikaudu 400 inimest, peamiselt kaitsetud liiklejad, näiteks jalgratturid, mootorratturid ja jalakäijad;

| C. | arvestades, et palju surmajuhtumeid oleks võimalik ära hoida, paigaldades peegleid või üha odavamaks muutuvad kaamera-monitori seadmeid, aktiivse hoiatamise süsteeme, kõrgetasemelist hädapidurdussüsteemi ja sõidurajalt kõrvalekaldumise hoiatussüsteeme; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et palju surmajuhtumeid oleks võimalik ära hoida, paigaldades peegleid või üha odavamaks muutuvad kaamera-monitori seadmeid, aktiivse hoiatamise süsteeme, kõrgetasemelist hädapidurdussüsteemi ja sõidurajalt kõrvalekaldumise hoiatussüsteeme;

| D. | arvestades, et märkimisväärsed ja ohtlikud pimedad nurgad jäävad raskeveokite puhul alles, vaatamata direktiivides 2003/97/EÜ ja 2007/38/EÜ sätestatud suurema nähtavuse nõuetele esmaselt registreeritud raskeveokite ja kasutusel olevate raskeveokite suhtes; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et märkimisväärsed ja ohtlikud pimedad nurgad jäävad raskeveokite puhul alles, vaatamata direktiivides 2003/97/EÜ ja 2007/38/EÜ sätestatud suurema nähtavuse nõuetele esmaselt registreeritud raskeveokite ja kasutusel olevate raskeveokite suhtes;

| E. | arvestades, et 2007. aasta nõuded on 2003. aasta nõuetest nõrgemad ja liikmesriigid ei ole neid küllaldaselt rakendanud, vaatamata ELi püüdlusele vähendada surmaga lõppevaid liiklusõnnetusi poole võrra, |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 2007. aasta nõuded on 2003. aasta nõuetest nõrgemad ja liikmesriigid ei ole neid küllaldaselt rakendanud, vaatamata ELi püüdlusele vähendada surmaga lõppevaid liiklusõnnetusi poole võrra,

| 1. | nõuab komisjonilt tungivalt direktiivi 2007/38/EÜ hindamise kiirendamist ja läbivaatamist, et viia see kooskõlla tehnoloogia edusammude ja viimaste nõuetega esmaselt registreeritud raskeveokite varustamiseks kaudse nähtavuse seadmetega, et tagada optimaalne ohutustase; |
| --- | --- |

1.

nõuab komisjonilt tungivalt direktiivi 2007/38/EÜ hindamise kiirendamist ja läbivaatamist, et viia see kooskõlla tehnoloogia edusammude ja viimaste nõuetega esmaselt registreeritud raskeveokite varustamiseks kaudse nähtavuse seadmetega, et tagada optimaalne ohutustase;

| 2. | nõuab tungivalt, et komisjon tagaks selle, et ei tehta erandeid kõrgetasemeliste hädapidurdussüsteemide ja sõidurajalt kõrvalekaldumise hoiatussüsteemide kohustuslikust paigaldamisest vastavalt üldise ohutuse määrusele (EÜ) nr 661/2009; |
| --- | --- |

2.

nõuab tungivalt, et komisjon tagaks selle, et ei tehta erandeid kõrgetasemeliste hädapidurdussüsteemide ja sõidurajalt kõrvalekaldumise hoiatussüsteemide kohustuslikust paigaldamisest vastavalt üldise ohutuse määrusele (EÜ) nr 661/2009;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev deklaratsioon koos allakirjutanute nimedega (1) nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev deklaratsioon koos allakirjutanute nimedega (1) nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  Allakirjutanute nimekiri on avaldatud 10. märtsi 2011. aasta protokolli lisas 2 (P7_PV(2011)03-10(ANN2)).

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Parlament

Teisipäev, 8. märts 2011

| 7.7.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 199/190 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 199/190

---

Teisipäev, 8. märts 2011Elmar Broki parlamendiliikme puutumatuse äravõtmise taotlus

P7_TA(2011)0075

Euroopa Parlamendi 8. märtsi 2011. aasta otsus Elmar Broki puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2010/2283(IMM))

2012/C 199 E/26

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Elmar Broki puutumatuse äravõtmise taotlust, mille Saksamaa ametivõimud esitasid 28. septembril 2010 ja millest anti teada Euroopa Parlamendi 22. novembri 2010. aasta täiskogu istungil; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Elmar Broki puutumatuse äravõtmise taotlust, mille Saksamaa ametivõimud esitasid 28. septembril 2010 ja millest anti teada Euroopa Parlamendi 22. novembri 2010. aasta täiskogu istungil;

| — | olles vastavalt kodukorra artikli 7 lõikele 3 Elmar Broki ära kuulanud; |
| --- | --- |

—

olles vastavalt kodukorra artikli 7 lõikele 3 Elmar Broki ära kuulanud;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 8. aprilli 1965. aasta privileegide ja immuniteetide protokolli artikleid 8 ja 9 ning otsestel ja üldistel valimistel esindajate Euroopa Parlamenti valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 8. aprilli 1965. aasta privileegide ja immuniteetide protokolli artikleid 8 ja 9 ning otsestel ja üldistel valimistel esindajate Euroopa Parlamenti valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2;

| — | võttes arvesse Euroopa Kohtu 12. mai 1964. aasta ja 10. juuli 1986. aasta otsuseid (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kohtu 12. mai 1964. aasta ja 10. juuli 1986. aasta otsuseid (1);

| — | võttes arvesse Saksamaa põhiseaduse (Grundgesetz) artiklit 46; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Saksamaa põhiseaduse (Grundgesetz) artiklit 46;

| — | võttes arvesse Saksamaa maksuseadustikku (Abgabenordnung), eriti selle 370. jagu; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Saksamaa maksuseadustikku (Abgabenordnung), eriti selle 370. jagu;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 6 lõiget 2 ja artiklit 7; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 6 lõiget 2 ja artiklit 7;

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A7-0047/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A7-0047/2011),

| A. | arvestades, et seletuskirjas esitatud tõsiasjadest ilmneb selgelt juhtum fumus persecutionis; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et seletuskirjas esitatud tõsiasjadest ilmneb selgelt juhtum fumus persecutionis;

| B. | arvestades, et tuntud poliitikule esitati kriminaalsüüdistus seoses sellise rahasumma ja selliste asjaoludega, mis mõne tavakodaniku puhul oleksid käivitanud vaid haldusmenetluse; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et tuntud poliitikule esitati kriminaalsüüdistus seoses sellise rahasumma ja selliste asjaoludega, mis mõne tavakodaniku puhul oleksid käivitanud vaid haldusmenetluse;

| C. | arvestades lisaks, et prokurör, peale selle, et ta püüdis ebaõigete ja alandavate põhjendustega ning ilma sisulise põhjuseta hoida hr Broki teadmatuses talle esitatud süüdistusest, tagas ka kohtuasjale laialdase meediakajastuse, tekitades nõnda asjaomasele parlamendiliikmele suurimat kahju; |
| --- | --- |

C.

arvestades lisaks, et prokurör, peale selle, et ta püüdis ebaõigete ja alandavate põhjendustega ning ilma sisulise põhjuseta hoida hr Broki teadmatuses talle esitatud süüdistusest, tagas ka kohtuasjale laialdase meediakajastuse, tekitades nõnda asjaomasele parlamendiliikmele suurimat kahju;

| D. | arvestades, et eelneva põhjal on selgelt tegemist juhtumiga fumus persecutionis, kuna ilmneb, et menetluse ainus eesmärk oli asjaomase parlamendiliikme maine kahjustamine; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et eelneva põhjal on selgelt tegemist juhtumiga fumus persecutionis, kuna ilmneb, et menetluse ainus eesmärk oli asjaomase parlamendiliikme maine kahjustamine;

| E. | arvestades, et seetõttu oleks parlamendiliikmelt puutumatuse äravõtmine täiesti kohatu, |
| --- | --- |

E.

arvestades, et seetõttu oleks parlamendiliikmelt puutumatuse äravõtmine täiesti kohatu,

| 1. | otsustab Elmar Broki puutumatust mitte ära võtta; |
| --- | --- |

1.

otsustab Elmar Broki puutumatust mitte ära võtta;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Saksamaa Liitvabariigi pädevatele asutustele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Saksamaa Liitvabariigi pädevatele asutustele.

---

(1)  Vt kohtuasja 101/63, Wagner v Fohrmann ja Krier, Euroopa Kohtu lahendid, 1964, lk 195 ja kohtuasja 149/85, Wybot v Faure, Euroopa Kohtu lahendid, 1986, lk 2391.

---

III Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

Teisipäev, 8. märts 2011

| 7.7.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 199/192 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 199/192

---

Teisipäev, 8. märts 2011Euroopa Kontrollikoja liikme ametisse nimetamine (Harald Wögerbauer - AT)

P7_TA(2011)0078

Euroopa Parlamendi 8. märtsi 2011. aasta otsus Harald Wögerbaueri nimetamise kohta kontrollikoja liikmeks (C7-0029/2011 – 2011/0801(NLE))

2012/C 199 E/27

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõiget 2, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0029/2011); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõiget 2, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0029/2011);

| — | võttes arvesse asjaolu, et eelarvekontrollikomisjon kuulas oma 3. märtsi 2011. aasta koosolekul ära kontrollikoja liikme kandidaadi, kelle nõukogu oli nimetanud; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse asjaolu, et eelarvekontrollikomisjon kuulas oma 3. märtsi 2011. aasta koosolekul ära kontrollikoja liikme kandidaadi, kelle nõukogu oli nimetanud;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 108; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 108;

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A7-0048/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A7-0048/2011),

| A. | arvestades, et Harald Wögerbauer vastab Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõikes 1 sätestatud tingimustele, |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Harald Wögerbauer vastab Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõikes 1 sätestatud tingimustele,

| 1. | toetab Harald Wögerbaueri nimetamist kontrollikoja liikmeks; |
| --- | --- |

1.

toetab Harald Wögerbaueri nimetamist kontrollikoja liikmeks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule ja teavitamise eesmärgil kontrollikojale, Euroopa Liidu muudele institutsioonidele ja liikmesriikide kontrolliasutustele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule ja teavitamise eesmärgil kontrollikojale, Euroopa Liidu muudele institutsioonidele ja liikmesriikide kontrolliasutustele.

---

| 7.7.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 199/193 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 199/193

---

Teisipäev, 8. märts 2011Vahemere üldise kalanduskomisjoni lepinguga hõlmatud piirkond ***I

P7_TA(2011)0079

Euroopa Parlamendi 8. märtsi 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus teatavate kalapüüki käsitlevate sätete kohta Vahemere üldise kalanduskomisjoni (GFCM) lepinguga hõlmatud piirkonnas (KOM(2009)0477 – C7-0204/2009 – 2009/0129(COD))

2012/C 199 E/28

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2009)0477); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2009)0477);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 37, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0204/2009); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 37, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0204/2009);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Lissaboni lepingu jõustumise mõju käimasolevatele institutsioonidevahelistele otsustamismenetlustele” (KOM(2009)0665); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Lissaboni lepingu jõustumise mõju käimasolevatele institutsioonidevahelistele otsustamismenetlustele” (KOM(2009)0665);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3 ja artikli 43 lõiget 2; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3 ja artikli 43 lõiget 2;

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 17. märtsi 2010. aasta arvamust (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 17. märtsi 2010. aasta arvamust (1);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55;

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A7-0023/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A7-0023/2011),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 354, 28.12.2010, lk 71.

---

Teisipäev, 8. märts 2011P7_TC1-COD(2009)0129

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 8. märtsil 2011. aastal, eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011 teatavate kalapüüki käsitlevate sätete kohta Vahemere üldise kalanduskomisjoni (GFCM) lepinguga hõlmatud piirkonnas [Muudatusettepanek 1]

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse
  Euroopa Liidu toimimise lepingut
  , eriti selle
  artikli 43 lõiget 2
  , [Muudatusettepanek 2]

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

▐ [Muudatusettepanek 3]

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust

   (1)

  , [Muudatusettepanek 4]

tegutsedes seadusandliku tavamenetluse kohaselt

   (2)

  , [Muudatusettepanek 5]

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu kiitis 16. juuni 1998. aasta otsusega 98/416/EÜ (3) (Euroopa Ühenduse liitumise kohta Vahemere üldise kalanduskomisjoniga) heaks Vahemere üldise kalanduskomisjoni (GFCM) loomist käsitleva lepingu (edaspidi „GFCMi leping”). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu kiitis 16. juuni 1998. aasta otsusega 98/416/EÜ (3) (Euroopa Ühenduse liitumise kohta Vahemere üldise kalanduskomisjoniga) heaks Vahemere üldise kalanduskomisjoni (GFCM) loomist käsitleva lepingu (edaspidi „GFCMi leping”).

| (2) | GFCMi lepinguga nähakse ette sobiv mitmepoolse koostöö raamistik, et toetada Vahemere ja Musta mere vee-elusressursside varude arendamist, kaitsmist, otstarbekat majandamist ja parimat kasutamist sellises ulatuses, mida peetakse jätkusuutlikuks ning mis ei ohusta nimetatud varude püsimajäämist. |
| --- | --- |

(2)

GFCMi lepinguga nähakse ette sobiv mitmepoolse koostöö raamistik, et toetada Vahemere ja Musta mere vee-elusressursside varude arendamist, kaitsmist, otstarbekat majandamist ja parimat kasutamist sellises ulatuses, mida peetakse jätkusuutlikuks ning mis ei ohusta nimetatud varude püsimajäämist.

| (3) | Euroopa Liit
  ning Bulgaaria, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Küpros, Malta, Rumeenia ja Sloveenia on GFCMi lepingu osalised. [Muudatusettepanek 6] |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Liit
  ning Bulgaaria, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Küpros, Malta, Rumeenia ja Sloveenia on GFCMi lepingu osalised. [Muudatusettepanek 6]

| (4) | GFCMi soovitused on lepinguosalistele siduvad. Kuna
  liit
  on GFCMi lepingu osaline, on kõnealused soovitused
  liidule
  siduvad ning need tuleks
  liidu
  õigusesse üle võtta selles ulatuses, mida ei ole veel hõlmatud. [Muudatusettepanek 7] |
| --- | --- |

(4)

GFCMi soovitused on lepinguosalistele siduvad. Kuna
  liit
  on GFCMi lepingu osaline, on kõnealused soovitused
  liidule
  siduvad ning need tuleks
  liidu
  õigusesse üle võtta selles ulatuses, mida ei ole veel hõlmatud. [Muudatusettepanek 7]

| (5) | GFCM võttis 2005., 2006., 2007. ja 2008. aasta istungitel vastu mitmeid GFCMi lepingu piirkonna kalapüüki käsitlevaid soovitusi ja resolutsioone, mis on
  liidu
  õigusesse üle võetud ajutiselt iga-aastaste kalapüügivõimalusi käsitlevate määrustega (4), või GFCMi soovituste 2005/1 ja 2005/2 puhul, nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1967/2006 (5), mis käsitleb Vahemere kalavarude säästva kasutamise majandamismeetmeid, artikli 4 lõikega 3 ja artikliga 24. [Muudatusettepanek 8] |
| --- | --- |

(5)

GFCM võttis 2005., 2006., 2007. ja 2008. aasta istungitel vastu mitmeid GFCMi lepingu piirkonna kalapüüki käsitlevaid soovitusi ja resolutsioone, mis on
  liidu
  õigusesse üle võetud ajutiselt iga-aastaste kalapüügivõimalusi käsitlevate määrustega (4), või GFCMi soovituste 2005/1 ja 2005/2 puhul, nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1967/2006 (5), mis käsitleb Vahemere kalavarude säästva kasutamise majandamismeetmeid, artikli 4 lõikega 3 ja artikliga 24. [Muudatusettepanek 8]

| (6) | Selguse, lihtsustamise ja õigluskindluse huvides ning arvestades asjaolu, et soovituste püsiv iseloom nõuab ka püsivat õiguslikku vahendit nende ülevõtmiseks
  liidu
  õigusesse, oleks asjakohane võtta kõnealused soovitused üle üksiku õigusaktiga, mida saaks tulevaste soovituste lisamiseks muuta. [Muudatusettepanek 9] |
| --- | --- |

(6)

Selguse, lihtsustamise ja õigluskindluse huvides ning arvestades asjaolu, et soovituste püsiv iseloom nõuab ka püsivat õiguslikku vahendit nende ülevõtmiseks
  liidu
  õigusesse, oleks asjakohane võtta kõnealused soovitused üle üksiku õigusaktiga, mida saaks tulevaste soovituste lisamiseks muuta. [Muudatusettepanek 9]

| (7) | Kuna GFCMi soovitusi kohaldatakse kogu GFCMi lepingu piirkonnas, kuhu kuuluvad Vahemeri, Must meri ja neid ühendavad veed, nagu on osutatud otsuse 98/416/EÜ II lisas, tuleks kõnealused soovitused
  liidu
  õigusaktide selguse huvides vastu võtta eraldi määrusega, mitte määruse (EÜ) nr 1967/2006 (mis käsitleb üksnes Vahemerd) muudatustena. [Muudatusettepanek 10] |
| --- | --- |

(7)

Kuna GFCMi soovitusi kohaldatakse kogu GFCMi lepingu piirkonnas, kuhu kuuluvad Vahemeri, Must meri ja neid ühendavad veed, nagu on osutatud otsuse 98/416/EÜ II lisas, tuleks kõnealused soovitused
  liidu
  õigusaktide selguse huvides vastu võtta eraldi määrusega, mitte määruse (EÜ) nr 1967/2006 (mis käsitleb üksnes Vahemerd) muudatustena. [Muudatusettepanek 10]

| (8) | Teatavaid määruse (EÜ) nr 1967/2006 sätteid tuleks kohaldada mitte üksnes Vahemerel, vaid kogu GFCMi lepingu piirkonnas. Seepärast tuleks kõnealused sätted määrusest (EÜ) nr 1967/2006 välja jätta ning lisada käesolevasse määrusesse. |
| --- | --- |

(8)

Teatavaid määruse (EÜ) nr 1967/2006 sätteid tuleks kohaldada mitte üksnes Vahemerel, vaid kogu GFCMi lepingu piirkonnas. Seepärast tuleks kõnealused sätted määrusest (EÜ) nr 1967/2006 välja jätta ning lisada käesolevasse määrusesse.

| (9) | Territoriaalseid majandamismeetmeid käsitlevate GFCMi soovitustega kehtestatud „kalapüügipiirangutega piirkond” on oma mõjult sama, mis määruses (EÜ) nr 1967/2006 kasutatud mõiste „kalapüügi kaitseala”. |
| --- | --- |

(9)

Territoriaalseid majandamismeetmeid käsitlevate GFCMi soovitustega kehtestatud „kalapüügipiirangutega piirkond” on oma mõjult sama, mis määruses (EÜ) nr 1967/2006 kasutatud mõiste „kalapüügi kaitseala”.

| (10) | GFCM võttis 2009. aasta 23.–27. märtsil toimunud aastaistungil teadusliku nõuandekomitee teadusnõuande alusel vastu Lioni lahes kalapüügipiirangutega piirkonna kehtestamist käsitleva soovituse, mis on lisatud GFCMi 11. istungjärgu aruandesse (FAO aruanne nr 890). Kõnealust meedet on asjakohane rakendada püügikoormuse korralduskava raames. |
| --- | --- |

(10)

GFCM võttis 2009. aasta 23.–27. märtsil toimunud aastaistungil teadusliku nõuandekomitee teadusnõuande alusel vastu Lioni lahes kalapüügipiirangutega piirkonna kehtestamist käsitleva soovituse, mis on lisatud GFCMi 11. istungjärgu aruandesse (FAO aruanne nr 890). Kõnealust meedet on asjakohane rakendada püügikoormuse korralduskava raames.

| (11) | Mõnede püügivahendite selektiivsus ei tohi segapüügi puhul Vahemerel ületada teatavat taset ning lisaks püügikoormuse kontrollimisele ja piiramisele on eriti oluline vähendada püügikoormust oluliste kalavarude täiskasvanud isendite kogunemiskohtades, et paljunemist võimalikult vähe häirida ning nimetatud liike jätkusuutlikult kasutada. Seepärast on esialgu soovitav vähendada teadusliku nõuandekomitee uuritud piirkonna püügikoormust endise tasemeni ning mitte lubada nimetatud taseme suurendamist. |
| --- | --- |

(11)

Mõnede püügivahendite selektiivsus ei tohi segapüügi puhul Vahemerel ületada teatavat taset ning lisaks püügikoormuse kontrollimisele ja piiramisele on eriti oluline vähendada püügikoormust oluliste kalavarude täiskasvanud isendite kogunemiskohtades, et paljunemist võimalikult vähe häirida ning nimetatud liike jätkusuutlikult kasutada. Seepärast on esialgu soovitav vähendada teadusliku nõuandekomitee uuritud piirkonna püügikoormust endise tasemeni ning mitte lubada nimetatud taseme suurendamist.

| (12) | Korraldusmeetmete aluseks olev teaduslik nõuanne peaks tuginema kalalaevastiku püügivõimsust ja tegevust, kalavarude bioloogilist seisundit ning kalandusega seotud sotsiaalset ja majanduslikku olukorda käsitlevate andmete teaduslikul kasutusel; kõnealused andmed tuleb koguda ja esitada õigeaegselt, et GFCMi abistavatel organitel oleks võimalik nõuannet ette valmistada. |
| --- | --- |

(12)

Korraldusmeetmete aluseks olev teaduslik nõuanne peaks tuginema kalalaevastiku püügivõimsust ja tegevust, kalavarude bioloogilist seisundit ning kalandusega seotud sotsiaalset ja majanduslikku olukorda käsitlevate andmete teaduslikul kasutusel; kõnealused andmed tuleb koguda ja esitada õigeaegselt, et GFCMi abistavatel organitel oleks võimalik nõuannet ette valmistada.

| (13) | GFCM võttis 2008. aasta istungil vastu soovituse, mis käsitleb sadamariigi meetmete piirkondlikku kava ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu võitlemiseks GFCMi lepingu piirkonnas. Kuigi nõukogu 29. septembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1005/2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks (6) hõlmab üldjoontes kõnealuse soovituse sisu ning
  kehtib alates
  1. jaanuarist 2010, on siiski mõned aspektid (nt sadamakontrolli sagedus, ulatus ja menetlused), mida tuleb kõnealuse meetme kohandamiseks GFCMi lepingu piirkonna eripäraga käsitleda käesolevas määruses. [Muudatusettepanek 11] |
| --- | --- |

(13)

GFCM võttis 2008. aasta istungil vastu soovituse, mis käsitleb sadamariigi meetmete piirkondlikku kava ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu võitlemiseks GFCMi lepingu piirkonnas. Kuigi nõukogu 29. septembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1005/2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks (6) hõlmab üldjoontes kõnealuse soovituse sisu ning
  kehtib alates
  1. jaanuarist 2010, on siiski mõned aspektid (nt sadamakontrolli sagedus, ulatus ja menetlused), mida tuleb kõnealuse meetme kohandamiseks GFCMi lepingu piirkonna eripäraga käsitleda käesolevas määruses. [Muudatusettepanek 11]

| (14) | Käesoleva määruse
  ühtsete kohaldamistingimuste tagamiseks
  tuleks
  komisjonile anda rakendusvolitused. Nimetatud volitusi, mis ei piira käesoleva määruse delegeeritud õigusakte käsitlevate sätete kohaldamist ning mida ei kohaldata määruse sadamariigi meetmeid ja sadamariigi kontrollimenetlusi käsitlevate sätete suhtes, tuleks rakendada
  vastavalt
  Euroopa Parlamendi ja
  nõukogu
  16. veebruari 2011.
  aasta
  määrusele (EL) nr 182/2011
  , millega kehtestatakse
  eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse
  komisjoni
  rakendamisvolituste teostamise suhtes

   (7)

  . [Muudatusettepanek 47] |
| --- | --- |

(14)

Käesoleva määruse
  ühtsete kohaldamistingimuste tagamiseks
  tuleks
  komisjonile anda rakendusvolitused. Nimetatud volitusi, mis ei piira käesoleva määruse delegeeritud õigusakte käsitlevate sätete kohaldamist ning mida ei kohaldata määruse sadamariigi meetmeid ja sadamariigi kontrollimenetlusi käsitlevate sätete suhtes, tuleks rakendada
  vastavalt
  Euroopa Parlamendi ja
  nõukogu
  16. veebruari 2011.
  aasta
  määrusele (EL) nr 182/2011
  , millega kehtestatakse
  eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse
  komisjoni
  rakendamisvolituste teostamise suhtes

   (7)

  . [Muudatusettepanek 47]

| (15) | Komisjonile tuleks anda volitused võtta Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 290 sätestatud korras vastu delegeeritud õigusakte seoses liidu õigusesse juba üle võetud kaitset, kontrolli või jõustamist käsitlevatesse GFCMi meetmetesse tulevikus tehtavate muudatustega, mis moodustavad käesoleva määruse teatavate vähemoluliste sätete sisu ning muutuvad GFCM lepingu tingimuste kohaselt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide jaoks siduvaks. On eriti oluline, et komisjon viiks ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, [Muudatusettepanek 13] |
| --- | --- |

(15)

Komisjonile tuleks anda volitused võtta Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 290 sätestatud korras vastu delegeeritud õigusakte seoses liidu õigusesse juba üle võetud kaitset, kontrolli või jõustamist käsitlevatesse GFCMi meetmetesse tulevikus tehtavate muudatustega, mis moodustavad käesoleva määruse teatavate vähemoluliste sätete sisu ning muutuvad GFCM lepingu tingimuste kohaselt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide jaoks siduvaks. On eriti oluline, et komisjon viiks ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, [Muudatusettepanek 13]

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I   JAOTIS

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Sisu

Käesolevas määruses sätestatakse eeskirjad, milles käsitletakse Vahemere üldises kalanduskomisjonis (edaspidi „GFCM”) võetavate kalandus- ja vesiviljelustooteid käsitlevate kaitse-, majandamis-, kasutus-, seire-, turustus- ning jõustamismeetmete kohaldamist
  liidus
  . [Muudatusettepanek 14]

Artikkel 2

Reguleerimisala

1.   Käesolevat määrust kohaldatakse
  ELi
  kalalaevade ja liikmesriikide kodanike igasuguse kutselise kalapüügi ja vesiviljelusega seotud tegevuse suhtes GFCMi lepingu piirkonnas. [Muudatusettepanek 15]

Käesoleva määruse kohaldamine ei piira määruse (EÜ) nr 1967/2006 kohaldamist.

2.   Erandina lõikest 1 ei kohaldata käesoleva määruse sätteid kalapüügi suhtes, mis toimub üksnes teadusuuringute otstarbel ning selle liikmesriigi loal ja järelevalve all, kelle lipu all laev sõidab, ning millest on eelnevalt teavitatud komisjoni ja liikmesriike, kelle vetes uuringud toimuvad. Teadusuuringute eesmärgil püügitoiminguid teostav liikmesriik teavitab komisjoni ja liikmesriike, kelle vetes uuringud toimuvad, ning kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomiteed kogu selliste püügitoimingute käigus püütud saagist.

Artikkel 3

Mõisted

Lisaks nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 2371/2002, ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta (8), artiklis 3 ja määruse (EÜ) nr 1967/2006 artiklis 2 sätestatud mõistetele kasutatakse käesoleva määruse kohaldamisel järgmisi mõisteid:

a)   „GFCMi lepingu piirkond”– Vahemeri, Must meri ja neid ühendavad veed, nagu osutatud otsuse 98/416/EÜ II lisas;

b)   „püügikoormus”– kalalaeva püügivõimsuse (kW ja GT) ning merepäevade korrutis;

c)   „merepäev”– kalendripäev, mille kestel laev ei ole sadamas, sõltumata sellest kui kaua on laev kõnealuse päeva jooksul piirkonnas.

II   JAOTIS

TEHNILISED MEETMED

I   peatükk

Kalapüügipiirangutega piirkonnad

I   jagu

Kalapüügipiirangutega piirkond Lioni lahes

Artikkel 4

Kalapüügipiirangutega piirkonna kehtestamine

Kalapüügipiirangutega piirkond kehtestatakse Lioni lahe idaosas järgmisi geograafilisi koordinaate ühendavate joontega piiratud alal:

| | 42°40′N, 4°20′ E; |
| --- | --- |

42°40′N, 4°20′ E;

| | 42°40′N, 5°00′ E; |
| --- | --- |

42°40′N, 5°00′ E;

| | 43°00′N, 4°20′ E; |
| --- | --- |

43°00′N, 4°20′ E;

| | 43°00′N, 5°00′ E. |
| --- | --- |

43°00′N, 5°00′ E.

Artikkel 5

Püügikoormus

Veetavaid võrke, põhjaõngejadasid, pelaagilisi õngejadasid ning põhja kinnitatud võrke kasutavate laevade puhul ei ületa põhjalähedaste kalavarude püügikoormus artiklis 4 osutatud kalapüügipiirangutega piirkonnas iga liikmesriigi püügikoormust kõnealuses piirkonnas 2008. aastal.

Artikkel 6

Kalapüügi register

Liikmesriigid esitavad komisjonile hiljemalt ... (9) elektroonilisel kujul nimekirja nende lipu all sõitvatest laevadest, kes kalastasid 2008. aasta jooksul artiklis 4 osutatud piirkonnas ning I lisas määratletud GFCMi geograafilises alapiirkonnas 7. Nimekirjas esitatakse laeva nimi, komisjoni 30. detsembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 26/2004 (ühenduse kalalaevastiku registri kohta) I lisas (10) osutatud laeva number laevastikuregistris, ajavahemik, milleks laeval oli püügiluba artiklis 4 osutatud piirkonnas, ning päevade arv, mille iga laev oli 2008. aastal geograafilises alapiirkonnas 7 ning täpsemalt artiklis 4 osutatud piirkonnas. [Muudatusettepanek 16]

Artikkel 7

Püügiloaga laevad

1.   Laevadele, kellel on lubatud kalastada artiklis 4 osutatud piirkonnas, annab liikmesriik kalapüügiloa kooskõlas nõukogu 27. juuni 1994. aasta määrusega (EÜ) nr 1627/94, millega nähakse ette kalapüügilube käsitlevad üldsätted (11).

2.   Kalalaevadele, kes ei ole kalastanud artiklis 4 osutatud piirkonnas enne 31. detsembrit 2008, ei anta luba nimetatud piirkonnas kalastamiseks.

3.   Liikmesriigid edastavad komisjonile hiljemalt
  ...

   (12) siseriiklikud õigusaktid, mis olid jõus 31. detsembril 2008 ning mis käsitlevad järgmist: [Muudatusettepanek 17]

| a) | maksimaalne lubatud kalapüügi aeg päevas laeva kohta, |
| --- | --- |

a)

maksimaalne lubatud kalapüügi aeg päevas laeva kohta,

| b) | maksimaalne päevade arv nädalas, mille kestel võib laev viibida merel ning ära olla sadamast, |
| --- | --- |

b)

maksimaalne päevade arv nädalas, mille kestel võib laev viibida merel ning ära olla sadamast,

| c) | kalalaevadele piirkonnast väljumiseks ning registreerimissadamasse naasmiseks ettenähtud aeg. |
| --- | --- |

c)

kalalaevadele piirkonnast väljumiseks ning registreerimissadamasse naasmiseks ettenähtud aeg.

Artikkel 8

Tundlike elupaikade kaitse

Liikmesriigid tagavad artiklis 4 osutatud piirkonna kaitsmise mis tahes muu inimtegevuse mõjude eest, mis ohustavad kõnealuse kudemispiirkonna iseloomulike joonte säilimist.

Artikkel 9

Teave

Liikmesriigid esitavad komisjonile igal aastal enne 31. jaanuari elektroonilise aruande artiklis 4 osutatud piirkonnas toimunud püügitegevuse kohta.

II   jagu

Kalapüügipiirangutega piirkonnad süvamere tundlike elupaikade kaitseks

Artikkel 10

Kalapüügipiirangutega piirkondade kehtestamine

Veetavate tragide ja põhjatraalnootadega kalapüük on keelatud järgmistes piirkondades:

| a) | süvamerepüügi piirangutega piirkond „Capo Santa Maria di Leuca läheduses asuv Lophelia riff” järgmisi koordinaate ühendavate joontega piiratud alal:






  — | 39° 27.72′ N, 18° 10.74′ E |
| --- | --- | --- |

a)

süvamerepüügi piirangutega piirkond „Capo Santa Maria di Leuca läheduses asuv Lophelia riff” järgmisi koordinaate ühendavate joontega piiratud alal:

—

39° 27.72′ N, 18° 10.74′ E

| — | 39° 27.80′ N, 18° 26.68′ E |
| --- | --- |

—

39° 27.80′ N, 18° 26.68′ E

| — | 39° 11.16′ N, 18° 32.58′ E |
| --- | --- |

—

39° 11.16′ N, 18° 32.58′ E

| — | 39° 11.16′ N, 18° 04.28′ E; |
| --- | --- |

—

39° 11.16′ N, 18° 04.28′ E;

| b) | süvamerepüügi piirangutega piirkond „Niiluse delta piirkonna külmad süsivesinike imbumisalad” järgmisi koordinaate ühendavate joontega piiratud alal:






  — | 31° 30.00′ N, 33° 10.00′ E |
| --- | --- | --- |

b)

süvamerepüügi piirangutega piirkond „Niiluse delta piirkonna külmad süsivesinike imbumisalad” järgmisi koordinaate ühendavate joontega piiratud alal:

—

31° 30.00′ N, 33° 10.00′ E

| — | 31° 30.00′ N, 34° 00.00′ E |
| --- | --- |

—

31° 30.00′ N, 34° 00.00′ E

| — | 32° 00.00′ N, 34° 00.00′ E |
| --- | --- |

—

32° 00.00′ N, 34° 00.00′ E

| — | 32° 00.00′ N, 33° 10.00′ E; |
| --- | --- |

—

32° 00.00′ N, 33° 10.00′ E;

| c) | süvamerepüügi piirangutega piirkond „Eratosthenese veealune mägi” järgmisi koordinaate ühendavate joontega piiratud alal:






  — | 33° 00.00′ N, 32° 00.00′ E |
| --- | --- | --- |

c)

süvamerepüügi piirangutega piirkond „Eratosthenese veealune mägi” järgmisi koordinaate ühendavate joontega piiratud alal:

—

33° 00.00′ N, 32° 00.00′ E

| — | 33° 00.00′ N, 33° 00.00′ E |
| --- | --- |

—

33° 00.00′ N, 33° 00.00′ E

| — | 34° 00.00′ N, 33° 00.00′ E |
| --- | --- |

—

34° 00.00′ N, 33° 00.00′ E

| — | 34° 00.00′ N, 32° 00.00′ E. |
| --- | --- |

—

34° 00.00′ N, 32° 00.00′ E.

Artikkel 11

Tundlike elupaikade kaitse

Liikmesriigid tagavad
  , et nende pädevate asutuste ülesanne oleks kaitsta
  süvamere tundlikke elupaiku artiklis 10 osutatud piirkondades ja tagavad eelkõige, et kõnealused piirkonnad oleksid kaitstud mis tahes muu tegevuse eest, mis ohustaks nende konkreetsete elupaikade iseloomulike joonte säilitamist. [Muudatusettepanek 18]

II   peatükk

Püügikeeluaja kehtestamine peibutuspüügivahenditega harilikku kuldmakrelli püüdvatele kaluritele

Artikkel 12

Püügikeeluaeg

1.   Hariliku kuldmakrelli (Coryphaena hippurus) püük peibutuspüügivahenditega on keelatud 1. jaanuarist kuni 14. augustini igal aastal.

2.   Erandina lõikest 1 võib liikmesriik, kui ta suudab tõendada, et halva ilma tõttu ei saanud tema lipu all sõitvad kalalaevad kasutada oma tavalisi kalastuspäevi, kanda oma peibutuspüügivahenditega kalastavate kalalaevade jaoks kaotsiläinud päevad üle ajavahemikku kuni järgmise aasta 31. jaanuarini. Sellisel juhul esitab liikmesriik enne aasta lõppu komisjonile taotluse kõnealuse arvu kalastuspäevade ülekandmiseks.

3.   Lõikeid 1 ja 2 kohaldatakse samuti määruse (EÜ) 1967/2006 artikli 26 lõikes 1 osutatud majandusvööndis.

4.   Lõikes 2 osutatud taotluses esitatakse järgmine teave:

| a) | aruanne, milles esitatakse kõnealuse püügikatkestuse üksikasjad, kaasa arvatud taotlust toetavad asjakohased andmed ilmastikuolude kohta, |
| --- | --- |

a)

aruanne, milles esitatakse kõnealuse püügikatkestuse üksikasjad, kaasa arvatud taotlust toetavad asjakohased andmed ilmastikuolude kohta,

| b) | laeva nimi ja laeva number
  ELi
  laevastikuregistris. [Muudatusettepanek 19] |
| --- | --- |

b)

laeva nimi ja laeva number
  ELi
  laevastikuregistris. [Muudatusettepanek 19]

5.   Komisjon teeb lõikes 2 osutatud taotluse kohta otsuse 6 nädala jooksul alates taotluse kättesaamise kuupäevast ning teavitab sellest liikmesriiki kirjalikult.

6.   Komisjon teavitab GFCMi täitevsekretäri lõike 5 kohaselt vastuvõetud otsustest. Liikmesriigid esitavad igal aastal enne 1. novembrit komisjonile aruande eelmisel aastal kaotsiläinud kalastuspäevade ülekandmise kohta nagu on osutatud lõikes 2.

Artikkel 13

Kalapüügiluba

Kalalaevadele, kellel on lubatud püüda harilikku kuldmakrelli, antakse kalapüügiluba kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1627/94 ning kõnealuste laevade nimed ja numbrid
  ELi
  laevastikuregistris kantakse nimekirja, mille asjaomane liikmesriik esitab komisjonile. Olenemata määruse (EÜ) nr 1627/94 artikli 1 lõikest 2 peab kalapüügiluba olema laevadel, mille üldpikkus on alla 10 meetri. [Muudatusettepanek 20]

Kõnealust nõuet kohaldatakse ka määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 26 lõikes 1 osutatud majandusvööndi suhtes.

Artikkel 14

Andmete kogumine

Ilma et see piiraks nõukogu 25. veebruari 2008. aasta määruse (EÜ) nr 199/2008 (kalandussektori andmete kogumist, haldamist ja kasutamist käsitleva ühenduse raamistiku loomise ning ühise kalanduspoliitikaga seotud teadusliku nõustamise toetamise kohta) (13) kohaldamist, kehtestavad liikmesriigid asjakohase süsteemi saaki ja püügikoormust käsitlevate andmete kogumiseks ja töötlemiseks.

Liikmesriigid teatavad komisjonile iga aasta 15. jaanuariks oma lipu all sõitnud kalalaevade arvu igas I lisas sätestatud GFCMi lepinguga hõlmatud piirkonna geograafilises alapiirkonnas ning eelmisel aastal lossitud ja ümberlaaditud hariliku kuldmakrelli üldkoguse.

Komisjon edastab liikmesriikidelt saadud teabe GFCMi täitevsekretärile.

III   peatükk

Püügivahendid <BR> ▐ <BR>[Muudatusettepanekud 21, 22, 23, 24 ja 25]

Artikkel 15

Võrgusilma miinimumsuurus kalapüügi puhul Mustal merel

1.   Musta mere põhjalähedaste kalavarude traalpüügil kasutatavate nootade võrgusilma miinimumsuurus on 40 mm; noodaosi, mille võrgusilma suurus on väiksem kui 40 mm ei tohi kasutada ega pardal hoida.

2.   31. jaanuariks 2012 asendatakse lõikes 1 osutatud noot ruudukujuliste silmadega noodaga, mille pära silmasuurus on 40 mm, või laevaomaniku nõuetekohaselt põhjendatud taotluse korral 50 mm rombikujuliste silmadega noodaga, mille silma suuruse tunnustatud selektiivsus peab olema sama, mis ruudukujuliste silmadega nooda puhul, mille pära silmasuurus on 40 mm, või suurem sellest.

3.   Liikmesriigid, kelle kalalaevad tegelevad põhjalähedaste kalavarude traalpüügiga Mustal merel, esitavad komisjonile esimest korda
  1. oktoobriks 2011
  ja seejärel iga 6 kuu tagant kalalaevade nimekirja ning nende osakaalu põhjalähedase traalpüügiga tegelevas liikmesriigi kalalaevastikus, kuhu kuuluvad laevad kasutavad ruudukujuliste silmadega nootasid, mille pära silmasuurus on 40 mm, või rombikujuliste silmadega nootasid, mille silmasuurus on vähemalt 50 mm. [Muudatusettepanek 26]

4.   Komisjon edastab lõikes 2 osutatud teabe GFCMi täitevsekretärile.

Artikkel 16

Veetavate tragide ja traalnootade kasutamine

Veetavate tragide ja traalnootade kasutamine sügavamal kui 1 000 m on keelatud.

III   JAOTIS

KONTROLLIMEETMED

I   peatükk

Laevade register

Artikkel 17

Püügiloaga laevade register

1.   Iga liikmesriik saadab
  igal aastal
  enne 1. detsembrit ▐ komisjonile tavapärase andmeedastussüsteemi abil ajakohastatud nimekirja tema lipu all sõitvate ja tema territooriumil registreeritud üle 15-meetrise üldpikkusega laevade kohta, kellel liikmesriik lubab kalastada GFCMi lepingu piirkonnas, väljastades talle selleks püügiloa. [Muudatusettepanek 27]

2.   Lõikes 1 osutatud nimekirjas esitatakse järgmine teave:

| a) | laeva number
  ELi
  laevastikuregistris ja pardatähis vastavalt määruse (EÜ) nr 26/2004 I lisa määratlusele; [Muudatusettepanek 28] |
| --- | --- |

a)

laeva number
  ELi
  laevastikuregistris ja pardatähis vastavalt määruse (EÜ) nr 26/2004 I lisa määratlusele; [Muudatusettepanek 28]

| b) | lubatud püügi- ja/või ümberlaadimisperiood; |
| --- | --- |

b)

lubatud püügi- ja/või ümberlaadimisperiood;

| c) | kasutatavad püügivahendid. |
| --- | --- |

c)

kasutatavad püügivahendid.

3.   Komisjon saadab
  igal aastal
  enne 1. jaanuari ▐ ajakohastatud nimekirja GFCMi täitevsekretärile, et nimetatud laevad kantaks GFCMi registrisse, mis hõlmab üle 15 m üldpikkusega laevu, kellel on lubatud kalastada GFCMi lepingu piirkonnas (edaspidi „GFCMi register”). [Muudatusettepanek 29]

4.   Lõikes 1 osutatud nimekirja muudatused saadetakse komisjonile GFCMi täitevsekretärile edastamiseks ning sama menetlust kohaldatakse vähemalt 10 tööpäeva enne seda, kui laev alustab püüki GFCMi lepingu piirkonnas.

5.   
  ELi
  kalalaevad, mille üldpikkus on üle 15 meetri ja mis ei ole kantud lõikes 1 osutatud nimekirja, ei tohi GFCMi lepingu piirkonnas püüda, pardal hoida, ümber laadida ega lossida ühtegi liiki kalu ega karpe. [Muudatusettepanek 30]

6.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, millega nad tagavad, et:

| a) | ainult nendel liikmesriigi lipu all sõitvatel laevadel, mis on kantud lõikes 1 osutatud nimekirja ja mille pardal on liikmesriigi väljastatud püügiluba, on lubatud püügiloa tingimuste alusel kalastada GFCMi lepingu piirkonnas; |
| --- | --- |

a)

ainult nendel liikmesriigi lipu all sõitvatel laevadel, mis on kantud lõikes 1 osutatud nimekirja ja mille pardal on liikmesriigi väljastatud püügiluba, on lubatud püügiloa tingimuste alusel kalastada GFCMi lepingu piirkonnas;

| b) | püügiluba ei väljastata laevadele, kes on GFCMi lepingu piirkonnas või mujal tegelenud ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga, välja arvatud juhul, kui uued omanikud esitavad piisavad dokumentaalsed tõendid, et endised omanikud ja reederid ei ole enam nende laevadega juriidiliselt ega majanduslikult seotud ega oma mingit kontrolliõigust nende laevade üle ning nende laevad ei osale enam ebaseaduslikus, teatamata ja reguleerimata kalapüügis ega ole sellega seotud; |
| --- | --- |

b)

püügiluba ei väljastata laevadele, kes on GFCMi lepingu piirkonnas või mujal tegelenud ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga, välja arvatud juhul, kui uued omanikud esitavad piisavad dokumentaalsed tõendid, et endised omanikud ja reederid ei ole enam nende laevadega juriidiliselt ega majanduslikult seotud ega oma mingit kontrolliõigust nende laevade üle ning nende laevad ei osale enam ebaseaduslikus, teatamata ja reguleerimata kalapüügis ega ole sellega seotud;

| c) | liikmesriigi õigusaktidega on võimaluse korral keelatud tema lipu all sõitvate, lõikes 1 osutatud nimekirja kantud laevade omanike ja reederite osalemine GFCMi registrisse kandmata laevade püügitegevuses, mis toimub GFCMi piirkonnas, ja seotus sellise tegevusega; |
| --- | --- |

c)

liikmesriigi õigusaktidega on võimaluse korral keelatud tema lipu all sõitvate, lõikes 1 osutatud nimekirja kantud laevade omanike ja reederite osalemine GFCMi registrisse kandmata laevade püügitegevuses, mis toimub GFCMi piirkonnas, ja seotus sellise tegevusega;

| d) | liikmesriigi õigusaktidega on võimaluse korral ette nähtud, et tema lipu all sõitvate, lõikes 1 osutatud nimekirja kantud laevade omanikud ja reederid peavad olema lipuliikmesriigi kodanikud või seal asutatud juriidilised isikud; |
| --- | --- |

d)

liikmesriigi õigusaktidega on võimaluse korral ette nähtud, et tema lipu all sõitvate, lõikes 1 osutatud nimekirja kantud laevade omanikud ja reederid peavad olema lipuliikmesriigi kodanikud või seal asutatud juriidilised isikud;

| e) | liikmesriigi laevad järgivad kõiki asjakohaseid GFCMi kaitse- ja majandamismeetmeid. |
| --- | --- |

e)

liikmesriigi laevad järgivad kõiki asjakohaseid GFCMi kaitse- ja majandamismeetmeid.

7.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et keelata üle 15-meetrise üldpikkusega laevadel, mis ei ole kantud GFCMi registrisse, kala ja karpide püük GFCMi lepingu piirkonnas ning nimetatud piirkonnast pärit kala ja karpide pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine.

8.   Liikmesriigid edastavad komisjonile viivitamata teabe, mille alusel võib põhjendatult oletada, et üle 15-meetrise üldpikkusega laevad, mis ei ole kantud GFCMi registrisse, püüavad või laadivad ümber kala ja karpe GFCMi lepingualal.

II   peatükk

Sadamariigi meetmed

Artikkel 18

Reguleerimisala

Käesolevat peatükki kohaldatakse kolmandate riikide kalalaevade suhtes.

Artikkel 19

Eelteade

Erandina määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 6 lõikest 1 ▐ on etteteatamisaeg vähemalt 72 tundi enne sadamasse saabumise kavandatud aega. [Muudatusettepanek 33]

Artikkel 20

Sadamas teostatav kontroll

1.   Olenemata määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 9 lõikest 1, kontrollivad liikmesriigid oma määratud sadamates igal aastal vähemalt 15 % lossimisest ja ümberlaadimisest.

2.   Olenemata määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 9 lõikest 2, kontrollitakse igal juhul selliseid kalalaevu, kes sisenevad liikmesriigi sadamasse ilma eelneva loata.

Artikkel 21

Kontrollimenetlus

Lisaks määruse (EÜ) nr 1005/2008 artiklis 10 sätestatud nõuetele peab sadamas teostatav kontroll vastama käesoleva määruse II lisas sätestatud nõuetele.

Artikkel 22

Sadama kasutamise keelamine

1.   Liikmesriigid ei luba kolmanda riigi laeval kasutada oma sadamat GFCMi lepingu piirkonnas püütud kalatoodete lossimiseks, ümberlaadimiseks ega töötlemiseks ning keelavad sellel sadamateenuste kasutamise, muu hulgas kütuse- ja muude varude täiendamise, välja arvatud vääramatu jõu või merehätta sattumise korral Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni artikli 18 tähenduses, et osutada nimetatud olukordade leevendamiseks tingimata vajalikke teenuseid, kui:

| a) | asjaomane laev ei
  vasta käesolevas määruses sätestatud nõuetele
  ; või [Muudatusettepanek 35] |
| --- | --- |

a)

asjaomane laev ei
  vasta käesolevas määruses sätestatud nõuetele
  ; või [Muudatusettepanek 35]

| b) | laev on kohaliku kalandusorganisatsiooni koostatud nimekirjas, millesse on kantud laevad, kes tegelevad ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga või aitavad sellele kaasa; või |
| --- | --- |

b)

laev on kohaliku kalandusorganisatsiooni koostatud nimekirjas, millesse on kantud laevad, kes tegelevad ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga või aitavad sellele kaasa; või

| c) | laeval puudub kehtiv luba tegeleda kalapüügi või sellega seonduva tegevusega GFCMi lepingu piirkonnas. |
| --- | --- |

c)

laeval puudub kehtiv luba tegeleda kalapüügi või sellega seonduva tegevusega GFCMi lepingu piirkonnas.

2.   Lõiget 1 kohaldatakse lisaks määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 4 lõike 2 ning artikli 37 lõigete 5 ja 6 sätetele, milles on käsitletud sadama kasutamise keelamist.

3.   Kui liikmesriik on lõigete 1 või 2 kohaselt keelanud oma sadamate kasutamise, teavitab ta sellest viivitamata asjaomase kalalaeva kaptenit, lipuriiki, komisjoni ning GFCMi täitevsekretäri.

4.   Kui artiklis 1 või 2 osutatud põhjused keelustamiseks enam ei kehti, tühistab liikmesriik oma keelu ja teavitab sellest neid, kellele saadeti teade lõike 3 kohaselt.

IV   JAOTIS

KOOSTÖÖ, TEAVITAMINE JA ARUANDLUS

Artikkel 23

Koostöö ja teavitamine

1.   Komisjon ja liikmesriigid teevad koostööd ning vahetavad teavet GFCMi täitevsekretäriga, eelkõige:

| a) | asjaomastest andmebaasidest teavet nõutades ja seda sinna edastades; |
| --- | --- |

a)

asjaomastest andmebaasidest teavet nõutades ja seda sinna edastades;

| b) | taotledes ja pakkudes koostööd, et toetada käesoleva määruse tõhusat rakendamist. |
| --- | --- |

b)

taotledes ja pakkudes koostööd, et toetada käesoleva määruse tõhusat rakendamist.

2.   Liikmesriigid tagavad, et nende riiklikud kalandusega seotud teabesüsteemid võimaldavad vahetada otse elektroonilisel teel andmeid GFCMi sekretariaadiga III jaotises osutatud sadamariigi kontrollimiste kohta, võttes piisavalt arvesse asjakohaseid konfidentsiaalsusnõudeid.

3.   Liikmesriigid võtavad meetmed teabe vahendamiseks asjaomastele riiklikele ametiasutustele elektrooniliselt ja nende asutuste tegevuse koordineerimiseks
  III jaotise II peatükis
  esitatud meetmete rakendamisel. [Muudatusettepanek 36]

4.   Liikmesriigid koostavad käesoleva määruse kohaldamisel kontaktisikute nimekirja, mis saadetakse viivitamata elektrooniliselt komisjonile, GFCMi täitevsekretärile ja GFCMi lepingu osalistele.

Artikkel 24

Statistiliste maatriksite andmete teatamine

1.   Liikmesriigid edastavad igal aastal enne 1. maid GFCMi täitevsekretärile GFCMi statistilise maatriksi ülesannete 1.1, 1.2, 1.3, 1.4 ja 1.5 andmed vastavalt III lisale.

▐ [Muudatusettepanek 37]

2.   Esimest korda edastatakse ülesannete 1.3 ja 1.5 andmed enne 1. veebruari 2011.

3.   Liikmesriigid kasutavad lõikes 1 osutatud andmete edastamiseks GFCMi andmesisestuse süsteemi või mis tahes muud sobivat GFCMi sekretariaadi poolt ettenähtud andmeedastusstandardit ja -protokolli, mis on kättesaadav järgmisel veebilehel: http://www.gfcm.org/gfcm/topic/16164.

4.   Liikmesriigid teatavad komisjonile andmetest, mis nad käesolevat artikli alusel on edastanud.

V   JAOTIS

LÕPPSÄTTED

Artikkel 25

Rakendusaktid [Muudatusettepanek 48]

Käesoleva määruse
  ühtsete kohaldamistingimuste tagamiseks võib komisjon võtta vastu rakendusakte. Need rakendusaktid, mis ei piira käesoleva määruse artikli 27 kohaldamist ja mida ei kohaldata määruse II peatükis käsitletud sadamariigi meetmete ning II lisas käsitletud sadamariigi kontrollimise korra suhtes,
  võetakse vastu artikli 26
  lõikes 2 osutatud läbivaatamismenetluse kohaselt
  . [Muudatusettepanek 49]

Artikkel 26

Komiteemenetlus [Muudatusettepanek 50]

1.   Komisjoni abistab
  nõukogu määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõike 1 alusel loodud
  kalanduse ja
  akvakultuuri
  korralduskomitee.
  Kõnealune komitee on komitee Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses. [Muudatusettepanek 51]

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse
  määruse 182/2011/EL artiklit 5. [Muudatusettepanek 52]

▐ [Muudatusettepanek 40]

Artikkel 27

Volituse delegeerimine

Selleks et võtta liidu õigusesse üle eeskirjade kehtivatesse sätetesse tehtavad muudatused, mis muutuvad liidu jaoks kohustuslikuks, võib komisjon vajaduse korral muuta artikli 28 kohaste delegeeritud õigusaktidega ning artiklites 29 ja 30 sätestatud tingimustel käesoleva määruse sätteid, mis käsitlevad järgmist:

| — | kalapüügipiirangutega piirkond Lioni lahes kooskõlas artiklitega 4, 5, 6, 7, 8 ja 9; |
| --- | --- |

—

kalapüügipiirangutega piirkond Lioni lahes kooskõlas artiklitega 4, 5, 6, 7, 8 ja 9;

| — | kalapüügipiirangutega piirkonnad süvamere tundlike elupaikade kaitsmiseks kooskõlas II jaotise I peatüki II jao artiklitega 10 ja 11; |
| --- | --- |

—

kalapüügipiirangutega piirkonnad süvamere tundlike elupaikade kaitsmiseks kooskõlas II jaotise I peatüki II jao artiklitega 10 ja 11;

| — | püügikeeluaja kehtestamine peibutuspüügivahenditega harilikku kuldmakrelli püüdvatele kaluritele kooskõlas II jaotise II peatüki artiklitega 12, 13 ja 14; |
| --- | --- |

—

püügikeeluaja kehtestamine peibutuspüügivahenditega harilikku kuldmakrelli püüdvatele kaluritele kooskõlas II jaotise II peatüki artiklitega 12, 13 ja 14;

| — | teabe edastamine GFCMi täitevsekretärile kooskõlas artikli 15 lõikega 4; |
| --- | --- |

—

teabe edastamine GFCMi täitevsekretärile kooskõlas artikli 15 lõikega 4;

| — | püügiloaga laevade register kooskõlas artikliga17; |
| --- | --- |

—

püügiloaga laevade register kooskõlas artikliga17;

| — | koostöö, teavitamine ja aruandlus kooskõlas artiklitega 23 ja24; |
| --- | --- |

—

koostöö, teavitamine ja aruandlus kooskõlas artiklitega 23 ja24;

| — | GFCMi geograafiliste alapiirkondade tabel, kaart ja geograafilised koordinaadid kooskõlas I lisaga; |
| --- | --- |

—

GFCMi geograafiliste alapiirkondade tabel, kaart ja geograafilised koordinaadid kooskõlas I lisaga;

| — | GFCMi statistiliste maatriksite andmed kooskõlas III lisaga. |
| --- | --- |

—

GFCMi statistiliste maatriksite andmed kooskõlas III lisaga.

[Muudatusettepanek 41]

Artikkel 28

Delegeeritud volituste kasutamine

1.
     
  Artiklis 27 osutatud delegeeritud õigusaktide vastuvõtmise pädevus antakse komisjonile kolmeks aastaks alates ...

   (14)

  . Komisjon koostab delegeeritud volituste kasutamise kohta aruande hiljemalt kuus kuud enne kolmeaastase ajavahemiku lõppu. Delegeeritud volitusi pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu selle kooskõlas artikliga 29 tagasi võtab.

2.
     
  Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teatab ta sellest samaaegselt Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

3.
     
  Komisjonile antud volituse suhtes võtta vastu delegeeritud õigusakte kohaldatakse artiklites 29 ja 30 sätestatud tingimusi.

[Muudatusettepanek 42]

Artikkel 29

Delegeerimise tagasivõtmine

1.
     
  Euroopa Parlament või nõukogu võivad artiklis 27 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta.

2.
     
  Institutsioon, kes on algatanud sisemenetluse, et otsustada, kas volituste delegeerimine tuleks tagasi võtta, püüab sellest teavitada teist institutsiooni ja komisjoni mõistliku aja jooksul enne lõpliku otsuse tegemist, nimetades delegeeritud volitused, mida ta soovib tagasi võtta, ja esitades tagasivõtmise põhjused.

3.
     
  Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse selles otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub kohe või otsuses osutatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. Kõnealune otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

[Muudatusettepanek 43]

Artikkel 30

Delegeeritud õigusaktide suhtes vastuväidete esitamine

1.
     
  Euroopa Parlament või nõukogu võivad delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitada kahe kuu jooksul alates õigusakti teatavakstegemisest.

Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel võib seda tähtaega pikendada kahe kuu võrra.

2.
     
  Kui pärast lõikes 1 viidatud tähtaja möödumist ei ole Euroopa Parlament ega nõukogu delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitanud, avaldatakse see Euroopa Liidu Teatajas ning õigusakt jõustub selles sätestatud kuupäeval.

Delegeeritud õigusakti võib avaldada Euroopa Liidu Teatajas ja see võib jõustuda enne nimetatud tähtaja lõppu, kui nii Euroopa Parlament kui ka nõukogu on komisjonile teatanud, et nad ei kavatse vastuväiteid esitada.

3.
     
  Kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab delegeeritud õigusakti suhtes lõikes 1 osutatud ajavahemiku jooksul vastuväiteid, õigusakt ei jõustu. Delegeeritud õigusakti suhtes vastuväited esitanud institutsioon esitab ka nende põhjenduse.

[Muudatusettepanek 44]

Artikkel 31

Määruse (EÜ) nr 1967/2006 muutmine

Määrust (EÜ) nr 1967/2006 muudetakse järgmiselt:

| a) | artikli 4 lõige 3 jäetakse välja; |
| --- | --- |

a)

artikli 4 lõige 3 jäetakse välja;

| b) | Artikli 9 lõige 3 asendatakse järgmisega:




  „3.
     
  Veetavate võrkude, välja arvatud lõikes 4 osutatud võrkude puhul kehtivad järgmised võrgusilma alammõõdud:










  a) | ruudukujuliste silmadega noot, mille pära silmasuurus on 40 mm, või |
| --- | --- | --- |

b)

Artikli 9 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.
     
  Veetavate võrkude, välja arvatud lõikes 4 osutatud võrkude puhul kehtivad järgmised võrgusilma alammõõdud:

a)

ruudukujuliste silmadega noot, mille pära silmasuurus on 40 mm, või

| b) | laevaomaniku nõuetekohaselt põhjendatud taotluse korral 50 mm rombikujuliste silmadega noot, mille silma suuruse tunnustatud selektiivsus peab olema sama, mis punktis a osutatud nooda puhul, või suurem sellest. |
| --- | --- |

b)

laevaomaniku nõuetekohaselt põhjendatud taotluse korral 50 mm rombikujuliste silmadega noot, mille silma suuruse tunnustatud selektiivsus peab olema sama, mis punktis a osutatud nooda puhul, või suurem sellest.

Kalalaevad tohivad kasutada ja pardal hoida ainult ühte kahest nimetatud võrguliigist.

Komisjon esitab 30. juuniks 2012 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva lõike rakendamise kohta; komisjon esitab vajadusel nimetatud aruande ja liikmesriikidelt enne 31. detsembrit 2011 saadud teabe alusel ettepaneku nõuetekohaste muudatuste tegemiseks.”

| c) | artikkel 24 jäetakse välja; |
| --- | --- |

c)

artikkel 24 jäetakse välja;

| d) | artiklist 27 jäetakse välja lõiked 1 ja 4. |
| --- | --- |

d)

artiklist 27 jäetakse välja lõiked 1 ja 4.

▐ [Muudatusettepanek 46]

Artikkel 32

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 354, 28.12.2010, lk 71.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 8. märtsi 2011. aasta seisukoht.

2

(3)  EÜT L 190, 4.7.1998, lk 34.

3

(4)  Nõukogu määruse (EÜ) nr 43/2009 artiklid 28–31, nõukogu määruse (EÜ) nr 40/2008 artiklid 29–31, nõukogu määruse (EÜ) nr 41/2007 artiklid 26–27 ning nõukogu määruse (EÜ) nr 51/2006 III lisa.

4

(5)  ELT L 409, 30.12.2006, lk 11.

5

(6)  ELT L 286, 29.10.2008, lk 1.

6

(7)  

  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

7

ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

(8)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.

8

(9)  
  20 tööpäeva pärast käesoleva määruse jõustumist.

9

20 tööpäeva pärast käesoleva määruse jõustumist.

(10)  EÜT L 5, 9.1.2004, lk 25.

10

(11)  EÜT L 171, 6.7.1994, lk 7.

11

(12)  
  20 tööpäeva pärast käesoleva määruse jõustumist.

12

20 tööpäeva pärast käesoleva määruse jõustumist.

(13)  ELT L 60, 5.3.2008, lk 1.

13

(14)  
  Käesoleva määruse jõustumise kuupäev.

14

Käesoleva määruse jõustumise kuupäev.

---

Teisipäev, 8. märts 2011I LISA

A)   GFCMi geograafiliste alapiirkondade (GAPid) tabel

| FAO ALAPIIRKOND | FAO STATISTILISED RAJOONID | GAPid |
| --- | --- | --- |
| LÄÄNEOSA | 1.1 | BALEAARID | 1 | Alboráni mere põhjaosa |
| 2 | Alboráni saar |
| 3 | Alboráni mere lõunaosa |
| 4 | Alžeeria |
| 5 | Baleaari saared |
| 6 | Põhja-Hispaania |
| 11.1 | Lääne-Sardiinia |
| 1.2 | LIONI LAHT | 7 | Lioni laht |
| 1.3 | SARDIINIA | 8 | Korsika |
| 9 | Liguuria meri ja Türreeni mere põhjaosa |
| 10 | Türreeni mere lõunaosa |
| 11.2 | Ida-Sardiinia |
| 12 | Põhja-Tuneesia |
| KESKOSA | 2.1 | AADRIA MERI | 17 | Aadria mere põhjaosa |
| 18 | Aadria mere lõunaosa |
| 2.2 | JOONIA MERI | 13 | Hammameti laht |
| 14 | Qābise laht |
| 15 | Malta |
| 16 | Lõuna-Sitsiilia |
| 18 | Aadria mere lõunaosa (osa) |
| 19 | Joonia mere lääneosa |
| 20 | Joonia mere idaosa |
| 21 | Joonia mere lõunaosa |
| IDAOSA | 3.1 | EGEUSE MERI | 22 | Egeuse meri |
| 23 | Kreeta |
| 3.2 | LEVANT | 24 | Põhja-Levant |
| 25 | Küpros |
| 26 | Lõuna-Levant |
| 27 | Levant |
| MUST MERI | 4.1 | MARMARA | 28 | Marmara meri |
| 4.2 | MUST MERI | 29 | Must meri |
| 4.3 | AASOVI MERI | 30 | Aasovi meri |

FAO ALAPIIRKOND

FAO STATISTILISED RAJOONID

GAPid

LÄÄNEOSA

1.1

BALEAARID

1

Alboráni mere põhjaosa

2

Alboráni saar

3

Alboráni mere lõunaosa

4

Alžeeria

5

Baleaari saared

6

Põhja-Hispaania

11.1

Lääne-Sardiinia

1.2

LIONI LAHT

7

Lioni laht

1.3

SARDIINIA

8

Korsika

9

Liguuria meri ja Türreeni mere põhjaosa

10

Türreeni mere lõunaosa

11.2

Ida-Sardiinia

12

Põhja-Tuneesia

KESKOSA

2.1

AADRIA MERI

17

Aadria mere põhjaosa

18

Aadria mere lõunaosa

2.2

JOONIA MERI

13

Hammameti laht

14

Qābise laht

15

Malta

16

Lõuna-Sitsiilia

18

Aadria mere lõunaosa (osa)

19

Joonia mere lääneosa

20

Joonia mere idaosa

21

Joonia mere lõunaosa

IDAOSA

3.1

EGEUSE MERI

22

Egeuse meri

23

Kreeta

3.2

LEVANT

24

Põhja-Levant

25

Küpros

26

Lõuna-Levant

27

Levant

MUST MERI

4.1

MARMARA

28

Marmara meri

4.2

MUST MERI

29

Must meri

4.3

AASOVI MERI

30

Aasovi meri

B)   GFCMi GAPide kaart (GFCM, 2009)

Image

C)   GFCMi GAPide geograafilised koordinaadid (GFCM, 2009)

| GAPid | PIIRID |
| --- | --- |
| 1 | Rannajoon
  36° N 5° 36′ W
  36° N 3° 20′ W
  36° 05′ N 3° 20′ W
  36° 05′ N 2° 40′ W
  36° N 2° 40′ W
  36° N 1° 30′ W
  36° 30′ N 1° 30′ W
  36° 30′ N 1° W
  37° 36′ N 1° W |
| 2 | 36° 05′ N 3° 20′ W
  36° 05′ N 2° 40′ W
  35° 45′ N 3° 20′ W
  35° 45′ N 2° 40′ W |
| 3 | Rannajoon
  36° N 5° 36′ W
  35° 49′ N 5° 36′ W
  36° N 3° 20′ W
  35° 45′ N 3° 20′ W
  35° 45′ N 2° 40′ W
  36° N 2° 40′ W
  36° N 1° 13′ W
  Maroko-Alžeeria piir |
| 4 | Rannajoon
  36° N 2° 13′ W
  36° N 1° 30′ W
  36° 30′ N 1° 30′ W
  36° 30′ N 1° W
  37° N 1° W
  37° N 0° 30′ E
  38° N 0° 30′ E
  38° N 8° 35′ E
  Alžeeria-Tuneesia piir
  Maroko-Alžeeria piir |
| 5 | 38° N 0° 30′ E
  39° 30′ N 0° 30′ E
  39° 30′ N 1° 30′ W
  40° N 1° 30′ E
  40° N 2° E
  40° 30′ N 2° E
  40° 30′ N 6° E
  38° N 6° E |
| 6 | Rannajoon
  37° 36′ N 1° W
  37° N 1° W
  37° N 0° 30′ E
  39° 30′ N 0° 30′ E
  39° 30′ N 1° 30′ W
  40° N 1° 30′ E
  40° N 2° E
  40° 30′ N 2° E
  40° 30′ N 6° E
  41° 47′ N 6° E
  42° 26′ N 3° 09′ E |
| 7 | Rannajoon
  42° 26′ N 3° 09′ E
  41° 20′ N 8° E
  Prantsusmaa-Itaalia piir |
| 8 | 43° 15′ N 7° 38′ E
  43° 15′ N 9° 45′ E
  41° 18′ N 9° 45′ E
  41° 20′ N 8° E
  41° 18′ N 8° E |
| 9 | Rannajoon
  Prantsusmaa-Itaalia piir
  43° 15′ N 7° 38′ E
  43° 15′ N 9° 45′ E
  41° 18′ N 9° 45′ E
  41° 18′ N 13° E |
| 10 | Rannajoon (k.a Põhja-Sitsiilia)
  41° 18′ N 13° E
  41° 18′ N 11° E
  38° N 11° E
  38° N 12° 30′ E |
| 11 | 41° 47′ N 6° E
  41° 18′ N 6° E
  41° 18′ N 11° E
  38° 30′ N 11° E
  38° 30′ N 8° 30′ E
  38° N 8° 30′ E
  38° N 6° E |
| 12 | Rannajoon
  Alžeeria-Tuneesia piir
  38° N 8° 30′ E
  38° 30′ N 8° 30′ E
  38° 30′ N 11° E
  38° N 11° E
  37° N 12° E
  37° N 11° 04′E |
| 13 | Rannajoon
  37° N 11° 04′ E
  37° N 12° E
  35° N 13° 30′ E
  35° N 11° E |
| 14 | Rannajoon
  35° N 11° E
  35° N 15° 18′ E
  Tuneesia-Liibüa piir |
| 15 | 36° 30′ N 13° 30′ E
  35° N 13° 30′E
  35° N 15° 18′ E
  36° 30′ N 15° 18′ E |
| 16 | Rannajoon
  38° N 12° 30′ E
  38° N 11° E
  37° N 12° E
  35° N 13° 30′ E
  36° 30′ N 13° 30′ E
  36° 30′ N 15° 18′ E
  37° N 15° 18′ E |
| 17 | Rannajoon
  41° 55′ N 15° 08′ E
  Horvaatia-Montenegro piir |
| 18 | Rannajooned (mõlemad pooled)
  41° 55′ N 15° 08′ E
  40° 04′ N 18° 29′ E
  Horvaatia-Montenegro piir
  Albaania-Kreeka piir |
| 19 | Rannajoon (k.a Ida-Sitsiilia)
  40° 04′ N 18° 29′ E
  37° N 15° 18′ E
  35° N 15° 18′ E
  35° N 19° 10′ E
  39° 58′ N 19° 10′ E |
| 20 | Rannajoon
  Albaania-Kreeka piir
  39° 58′ N 19° 10′ E
  35° N 19° 10′ E
  35° N 23° E
  36° 30′ N 23° E |
| 21 | Rannajoon
  Tuneesia-Liibüa piir
  35° N 15° 18′ E
  35° N 23° E
  34° N 23° E
  34° N 25° 09′ E
  Liibüa-Egiptuse piir |
| 22 | Rannajoon
  36° 30′ N 23° E
  36° N 23° E
  36° N 26° 30′ E
  34° N 26° 30′ E
  34° N 29° E
  36° 43′ N 29° E |
| 23 | 36° N 23° E
  36° N 26° 30′ E
  34° N 26° 30′ E
  34° N 23° E |
| 24 | Rannajoon
  36° 43′ N 29° E
  34° N 29° E
  34° N 32° E
  35° 47′ N 32° E
  35° 47′ N 35° E
  Türgi-Süüria piir |
| 25 | 35° 47′ N 32° E
  34° N 32° E
  34° N 35° E
  35° 47′ N 35° E |
| 26 | Rannajoon
  Liibüa-Egiptuse piir
  34° N 25° 09′ E
  34° N 34° 13′ E
  Egiptuse – Gaza sektori piir |
| 27 | Rannajoon
  Egiptuse – Gaza sektori piir
  34° N 34° 13′ E
  34° N 35° E
  35° 47′ N 35° E
  Türgi-Süüria piir |
| 28 | |
| 29 | |
| 30 | |

GAPid

PIIRID

1

Rannajoon

36° N 5° 36′ W

36° N 3° 20′ W

36° 05′ N 3° 20′ W

36° 05′ N 2° 40′ W

36° N 2° 40′ W

36° N 1° 30′ W

36° 30′ N 1° 30′ W

36° 30′ N 1° W

37° 36′ N 1° W

2

36° 05′ N 3° 20′ W

36° 05′ N 2° 40′ W

35° 45′ N 3° 20′ W

35° 45′ N 2° 40′ W

3

Rannajoon

36° N 5° 36′ W

35° 49′ N 5° 36′ W

36° N 3° 20′ W

35° 45′ N 3° 20′ W

35° 45′ N 2° 40′ W

36° N 2° 40′ W

36° N 1° 13′ W

Maroko-Alžeeria piir

4

Rannajoon

36° N 2° 13′ W

36° N 1° 30′ W

36° 30′ N 1° 30′ W

36° 30′ N 1° W

37° N 1° W

37° N 0° 30′ E

38° N 0° 30′ E

38° N 8° 35′ E

Alžeeria-Tuneesia piir

Maroko-Alžeeria piir

5

38° N 0° 30′ E

39° 30′ N 0° 30′ E

39° 30′ N 1° 30′ W

40° N 1° 30′ E

40° N 2° E

40° 30′ N 2° E

40° 30′ N 6° E

38° N 6° E

6

Rannajoon

37° 36′ N 1° W

37° N 1° W

37° N 0° 30′ E

39° 30′ N 0° 30′ E

39° 30′ N 1° 30′ W

40° N 1° 30′ E

40° N 2° E

40° 30′ N 2° E

40° 30′ N 6° E

41° 47′ N 6° E

42° 26′ N 3° 09′ E

7

Rannajoon

42° 26′ N 3° 09′ E

41° 20′ N 8° E

Prantsusmaa-Itaalia piir

8

43° 15′ N 7° 38′ E

43° 15′ N 9° 45′ E

41° 18′ N 9° 45′ E

41° 20′ N 8° E

41° 18′ N 8° E

9

Rannajoon

Prantsusmaa-Itaalia piir

43° 15′ N 7° 38′ E

43° 15′ N 9° 45′ E

41° 18′ N 9° 45′ E

41° 18′ N 13° E

10

Rannajoon (k.a Põhja-Sitsiilia)

41° 18′ N 13° E

41° 18′ N 11° E

38° N 11° E

38° N 12° 30′ E

11

41° 47′ N 6° E

41° 18′ N 6° E

41° 18′ N 11° E

38° 30′ N 11° E

38° 30′ N 8° 30′ E

38° N 8° 30′ E

38° N 6° E

12

Rannajoon

Alžeeria-Tuneesia piir

38° N 8° 30′ E

38° 30′ N 8° 30′ E

38° 30′ N 11° E

38° N 11° E

37° N 12° E

37° N 11° 04′E

13

Rannajoon

37° N 11° 04′ E

37° N 12° E

35° N 13° 30′ E

35° N 11° E

14

Rannajoon

35° N 11° E

35° N 15° 18′ E

Tuneesia-Liibüa piir

15

36° 30′ N 13° 30′ E

35° N 13° 30′E

35° N 15° 18′ E

36° 30′ N 15° 18′ E

16

Rannajoon

38° N 12° 30′ E

38° N 11° E

37° N 12° E

35° N 13° 30′ E

36° 30′ N 13° 30′ E

36° 30′ N 15° 18′ E

37° N 15° 18′ E

17

Rannajoon

41° 55′ N 15° 08′ E

Horvaatia-Montenegro piir

18

Rannajooned (mõlemad pooled)

41° 55′ N 15° 08′ E

40° 04′ N 18° 29′ E

Horvaatia-Montenegro piir

Albaania-Kreeka piir

19

Rannajoon (k.a Ida-Sitsiilia)

40° 04′ N 18° 29′ E

37° N 15° 18′ E

35° N 15° 18′ E

35° N 19° 10′ E

39° 58′ N 19° 10′ E

20

Rannajoon

Albaania-Kreeka piir

39° 58′ N 19° 10′ E

35° N 19° 10′ E

35° N 23° E

36° 30′ N 23° E

21

Rannajoon

Tuneesia-Liibüa piir

35° N 15° 18′ E

35° N 23° E

34° N 23° E

34° N 25° 09′ E

Liibüa-Egiptuse piir

22

Rannajoon

36° 30′ N 23° E

36° N 23° E

36° N 26° 30′ E

34° N 26° 30′ E

34° N 29° E

36° 43′ N 29° E

23

36° N 23° E

36° N 26° 30′ E

34° N 26° 30′ E

34° N 23° E

24

Rannajoon

36° 43′ N 29° E

34° N 29° E

34° N 32° E

35° 47′ N 32° E

35° 47′ N 35° E

Türgi-Süüria piir

25

35° 47′ N 32° E

34° N 32° E

34° N 35° E

35° 47′ N 35° E

26

Rannajoon

Liibüa-Egiptuse piir

34° N 25° 09′ E

34° N 34° 13′ E

Egiptuse – Gaza sektori piir

27

Rannajoon

Egiptuse – Gaza sektori piir

34° N 34° 13′ E

34° N 35° E

35° 47′ N 35° E

Türgi-Süüria piir

28

29

30

---

Teisipäev, 8. märts 2011II LISA

Laevade kontrollimise kord sadamariigis

(1)   Laeva andmed

Sadamainspektor:

| a) | kontrollib, et pardal hoitavad ametlikud dokumendid on kehtivad, võttes vajaduse korral ühendust asjaomase lipuriigiga või rahvusvaheliste laevaregistritega; |
| --- | --- |

a)

kontrollib, et pardal hoitavad ametlikud dokumendid on kehtivad, võttes vajaduse korral ühendust asjaomase lipuriigiga või rahvusvaheliste laevaregistritega;

| b) | korraldab vajaduse korral dokumentide ametliku tõlkimise; |
| --- | --- |

b)

korraldab vajaduse korral dokumentide ametliku tõlkimise;

| c) | kontrollib, et laeva nimi, lipp, pardatähis ja tähistused (samuti laeva Rahvusvaheline Merendusorganisatsiooni (IMO) number, kui see on olemas) ning rahvusvaheline raadiokutsung on õiged; |
| --- | --- |

c)

kontrollib, et laeva nimi, lipp, pardatähis ja tähistused (samuti laeva Rahvusvaheline Merendusorganisatsiooni (IMO) number, kui see on olemas) ning rahvusvaheline raadiokutsung on õiged;

| d) | uurib võimaluse korral, kas laev on muutnud nime ja/või lippu, ning märgib sel juhul üles varasema(d) nime(d) ja lipu(d); |
| --- | --- |

d)

uurib võimaluse korral, kas laev on muutnud nime ja/või lippu, ning märgib sel juhul üles varasema(d) nime(d) ja lipu(d);

| e) | märgib üles registreerimissadama, laeva omaniku (ning käitaja ja tegeliku tulusaaja, kui see erineb omanikust), esindaja ja kapteni nime ja aadressi, sh ettevõtte identifitseerimisnumbri ja registreeritud omaniku, kui see on olemas; ning |
| --- | --- |

e)

märgib üles registreerimissadama, laeva omaniku (ning käitaja ja tegeliku tulusaaja, kui see erineb omanikust), esindaja ja kapteni nime ja aadressi, sh ettevõtte identifitseerimisnumbri ja registreeritud omaniku, kui see on olemas; ning

| f) | märgib üles varasema(te) omaniku/omanike nime(d) ja aadressi(d) eelneva viie aasta jooksul. |
| --- | --- |

f)

märgib üles varasema(te) omaniku/omanike nime(d) ja aadressi(d) eelneva viie aasta jooksul.

(2)   Püügiluba/püügiload

Sadamainspektor kontrollib, et kalapüügiluba või kalade ja kalatoodete transpordiluba vastab punkti 1 alusel saadud teabele, ning kontrollib loa/lubade kehtivusaega ja selle/nende kohaldamist piirkondade, liikide ja püügivahendite suhtes.

(3)   Muud dokumendid

Sadamainspektor vaatab läbi kõik asjakohased dokumendid, sh elektroonilised dokumendid. Asjaomased dokumendid võivad hõlmata logiraamatuid, eelkõige kalapüügipäevikuid, ja ka munsterrolli, lastiplaane ning olemasolu korral kalatrümmide jooniseid või kirjeldusi. Nimetatud hoiuruume või –alasid võidakse kontrollida, et teha kindlaks, kas nende suurus ja koosseis vastab joonistele või kirjeldustele ning kas last on paigutatud lastiplaanide kohaselt. Vajaduse korral hõlmavad kõnealused dokumendid ka piirkondliku kalandusorganisatsiooni väljastatud püügi- või kaubandusdokumente.

(4)   Püügivahendid

| a) | Sadamainspektor(id) kontrollib/kontrollivad, et pardal olevad püügivahendid vastavad püügiloa/lubade tingimustele. Püügivahendeid võidakse kontrollida, et kindlaks teha, kas sellised tunnused nagu näiteks võrgusilma suurus(ed) (ja võimalikud seadised), võrkude pikkus, õngekonksu suurus jne vastavad kehtivatele õigusaktidele ning kas püügivahendite märgised vastavad nendele, mida laeval on lubatud kasutada. |
| --- | --- |

a)

Sadamainspektor(id) kontrollib/kontrollivad, et pardal olevad püügivahendid vastavad püügiloa/lubade tingimustele. Püügivahendeid võidakse kontrollida, et kindlaks teha, kas sellised tunnused nagu näiteks võrgusilma suurus(ed) (ja võimalikud seadised), võrkude pikkus, õngekonksu suurus jne vastavad kehtivatele õigusaktidele ning kas püügivahendite märgised vastavad nendele, mida laeval on lubatud kasutada.

| b) | Sadamainspektor(id) võib/võivad laeva ka läbi otsida, veendumaks et laeval ei ole peidetud või ebaseaduslikke püügivahendeid. |
| --- | --- |

b)

Sadamainspektor(id) võib/võivad laeva ka läbi otsida, veendumaks et laeval ei ole peidetud või ebaseaduslikke püügivahendeid.

(5)   Kala ja kalatooted

| a) | Sadamainspektor(id) kontrollib/kontrollivad, kuivõrd see on võimalik, kas pardal olevad kalad ja kalatooted on püütud kehtiva(te) loa/lubade tingimuste kohaselt. Selleks kontrollib/kontrollivad sadamainspektor(id) vajaduse korral kalapüügipäevikut, esitatud aruandeid, sh neid, mis on edastatud laevaseiresüsteemi kaudu. |
| --- | --- |

a)

Sadamainspektor(id) kontrollib/kontrollivad, kuivõrd see on võimalik, kas pardal olevad kalad ja kalatooted on püütud kehtiva(te) loa/lubade tingimuste kohaselt. Selleks kontrollib/kontrollivad sadamainspektor(id) vajaduse korral kalapüügipäevikut, esitatud aruandeid, sh neid, mis on edastatud laevaseiresüsteemi kaudu.

| b) | Pardal hoitavate koguste ja liikide kindlaksmääramiseks võib/võivad sadamainspektor(id) kontrollida kas trümmis olevat kala või kala lossimise ajal. Seda tehes võib/võivad sadamainspektor(id) avada karpe, millesse kala on pakendatud, ja liigutada kala või karpe, et teha kindlaks kalatrümmide rikkumatust. |
| --- | --- |

b)

Pardal hoitavate koguste ja liikide kindlaksmääramiseks võib/võivad sadamainspektor(id) kontrollida kas trümmis olevat kala või kala lossimise ajal. Seda tehes võib/võivad sadamainspektor(id) avada karpe, millesse kala on pakendatud, ja liigutada kala või karpe, et teha kindlaks kalatrümmide rikkumatust.

| c) | Mahalaadimisel võib/võivad sadamainspektor(id) kontrollida lossitud liike ja koguseid. Kõnealune kontroll võib hõlmata toote liiki, eluskaalu (püügipäeviku põhjal kindlaksmääratud kogused) ja ümberarvestustegurit, mida kasutati, et arvutada kaal pärast töötlemist ümber eluskaaluks. Sadamainspektor(id) võib/võivad ka kontrollida võimalikke pardale jäetud koguseid. |
| --- | --- |

c)

Mahalaadimisel võib/võivad sadamainspektor(id) kontrollida lossitud liike ja koguseid. Kõnealune kontroll võib hõlmata toote liiki, eluskaalu (püügipäeviku põhjal kindlaksmääratud kogused) ja ümberarvestustegurit, mida kasutati, et arvutada kaal pärast töötlemist ümber eluskaaluks. Sadamainspektor(id) võib/võivad ka kontrollida võimalikke pardale jäetud koguseid.

| d) | Sadamainspektor(id) võib/võivad kontrollida kogu pardal oleva saagi kogust ja koostist, sh proovivõtu teel. |
| --- | --- |

d)

Sadamainspektor(id) võib/võivad kontrollida kogu pardal oleva saagi kogust ja koostist, sh proovivõtu teel.

(6)   Ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi kontrollimine

Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1005/2008 artiklit 11.

(7)   Aruanne

Pärast kontrollimist koostab ja allkirjastab inspektor kirjaliku aruande ning esitab laeva kaptenile selle koopia.

(8)   Sadamariigi kontrollide tulemused

Sadamariigi kontrollide tulemused hõlmavad vähemalt järgmist teavet:

| 1. | Kontrolli andmed:






  — | kontrolliasutus (kontrolliasutuse nimi või asutuse määratud muu asutuse nimi), |
| --- | --- | --- |

1.

Kontrolli andmed:

—

kontrolliasutus (kontrolliasutuse nimi või asutuse määratud muu asutuse nimi),

| — | inspektori nimi, |
| --- | --- |

—

inspektori nimi,

| — | kontrolli kuupäev ja kellaaeg, |
| --- | --- |

—

kontrolli kuupäev ja kellaaeg,

| — | kontrollisadam (koht, kus laev on kontrollitud) ning |
| --- | --- |

—

kontrollisadam (koht, kus laev on kontrollitud) ning

| — | kuupäev (aruande koostamise kuupäev). |
| --- | --- |

—

kuupäev (aruande koostamise kuupäev).

| 2. | Laeva andmed:






  — | laeva nimi, |
| --- | --- | --- |

2.

Laeva andmed:

—

laeva nimi,

| — | laeva tüüp, |
| --- | --- |

—

laeva tüüp,

| — | püügivahendite liik, |
| --- | --- |

—

püügivahendite liik,

| — | laeva pardatähis (laeva pardanumber) ja IMO number (kui on olemas) ja vajaduse korral muud numbrid, |
| --- | --- |

—

laeva pardatähis (laeva pardanumber) ja IMO number (kui on olemas) ja vajaduse korral muud numbrid,

| — | rahvusvaheline raadiokutsung, |
| --- | --- |

—

rahvusvaheline raadiokutsung,

| — | MMSI number (liikuva mereside raadiosaatja tunnuskood), kui on olemas, |
| --- | --- |

—

MMSI number (liikuva mereside raadiosaatja tunnuskood), kui on olemas,

| — | lipuriik (riik, kus laev on registreeritud), |
| --- | --- |

—

lipuriik (riik, kus laev on registreeritud),

| — | varasem(ad) nimi/nimed ja lipp/lipud, kui on olemas, |
| --- | --- |

—

varasem(ad) nimi/nimed ja lipp/lipud, kui on olemas,

| — | kodusadam (sadam, kus laev on registreeritud) ja varasemad kodusadamad, |
| --- | --- |

—

kodusadam (sadam, kus laev on registreeritud) ja varasemad kodusadamad,

| — | laeva omanik (nimi, aadress, kontaktandmed), |
| --- | --- |

—

laeva omanik (nimi, aadress, kontaktandmed),

| — | tegelik tulusaaja, kui erineb laeva omanikust (nimi, aadress, kontaktandmed), |
| --- | --- |

—

tegelik tulusaaja, kui erineb laeva omanikust (nimi, aadress, kontaktandmed),

| — | laeva käitaja, kes vastutab laeva kasutamise eest, kui see erineb laeva omanikust (nimi, aadress, kontaktandmed), |
| --- | --- |

—

laeva käitaja, kes vastutab laeva kasutamise eest, kui see erineb laeva omanikust (nimi, aadress, kontaktandmed),

| — | laeva esindaja (nimi, aadress, kontaktandmed), |
| --- | --- |

—

laeva esindaja (nimi, aadress, kontaktandmed),

| — | varasema(te) omaniku/omanike nimi/nimed ja aadress(id), kui on olemas, |
| --- | --- |

—

varasema(te) omaniku/omanike nimi/nimed ja aadress(id), kui on olemas,

| — | kapteni ja püügimeistri nimi, kodakondsus ja merendusalane kvalifikatsioon, |
| --- | --- |

—

kapteni ja püügimeistri nimi, kodakondsus ja merendusalane kvalifikatsioon,

| — | munsterroll. |
| --- | --- |

—

munsterroll.

| 3. | Kalapüügiluba (litsentsid/load):






  — | laeva luba/load kalastada või transportida kala ja kalatooteid, |
| --- | --- | --- |

3.

Kalapüügiluba (litsentsid/load):

—

laeva luba/load kalastada või transportida kala ja kalatooteid,

| — | loa(d) väljastanud riik/riigid, |
| --- | --- |

—

loa(d) väljastanud riik/riigid,

| — | loa/lubade tingimused, sh piirkonnad ja kehtivusaeg, |
| --- | --- |

—

loa/lubade tingimused, sh piirkonnad ja kehtivusaeg,

| — | asjaomane piirkondlik kalandusorganisatsioon, |
| --- | --- |

—

asjaomane piirkondlik kalandusorganisatsioon,

| — | loa/lubade piirkonnad, reguleerimisala ja kehtivusaeg, |
| --- | --- |

—

loa/lubade piirkonnad, reguleerimisala ja kehtivusaeg,

| — | lubatud eraldiste üksikasjad – kvoodid, püügikoormus või muu, |
| --- | --- |

—

lubatud eraldiste üksikasjad – kvoodid, püügikoormus või muu,

| — | lubatud liigid, kaaspüük ja püügivahendid ning |
| --- | --- |

—

lubatud liigid, kaaspüük ja püügivahendid ning

| — | ümberlaadimise andmed ja dokumendid (vajaduse korral). |
| --- | --- |

—

ümberlaadimise andmed ja dokumendid (vajaduse korral).

| 4. | Püügireisi andmed:






  — | püügireisi alguse kuupäev, kellaaeg, püügipiirkond ja koht, |
| --- | --- | --- |

4.

Püügireisi andmed:

—

püügireisi alguse kuupäev, kellaaeg, püügipiirkond ja koht,

| — | külastatud piirkonnad (sisenemine ja väljumine erinevatest piirkondadest), |
| --- | --- |

—

külastatud piirkonnad (sisenemine ja väljumine erinevatest piirkondadest),

| — | ümberlaadimistoimingud merel (kuupäev, liigid, koht, ümberlaaditud kala kogus), |
| --- | --- |

—

ümberlaadimistoimingud merel (kuupäev, liigid, koht, ümberlaaditud kala kogus),

| — | viimasena külastatud sadam ning |
| --- | --- |

—

viimasena külastatud sadam ning

| — | käimasoleva püügireisi lõpu kuupäev ja kellaaeg, |
| --- | --- |

—

käimasoleva püügireisi lõpu kuupäev ja kellaaeg,

| — | järgmine kavandatav külastatav sadam, vajaduse korral. |
| --- | --- |

—

järgmine kavandatav külastatav sadam, vajaduse korral.

| 5. | Saagi kontrollimise tulemused:






  — | lossimise algus ja lõpp (kellaajad ja kuupäev), |
| --- | --- | --- |

5.

Saagi kontrollimise tulemused:

—

lossimise algus ja lõpp (kellaajad ja kuupäev),

| — | kalaliigid, |
| --- | --- |

—

kalaliigid,

| — | tooteliik, |
| --- | --- |

—

tooteliik,

| — | eluskaal (püügipäeviku põhjal kindlaksmääratud kogused), |
| --- | --- |

—

eluskaal (püügipäeviku põhjal kindlaksmääratud kogused),

| — | asjaomane ümberarvestustegur, |
| --- | --- |

—

asjaomane ümberarvestustegur,

| — | kaal pärast töötlemist (lossitud kogused liikide kaupa ja kirjeldused), |
| --- | --- |

—

kaal pärast töötlemist (lossitud kogused liikide kaupa ja kirjeldused),

| — | vastav eluskaal (lossitud kogustele vastav eluskaal, toote mass korrutatud ümberarvestusteguriga) ning |
| --- | --- |

—

vastav eluskaal (lossitud kogustele vastav eluskaal, toote mass korrutatud ümberarvestusteguriga) ning

| — | kontrollitud kala ja kalatoodete kavandatav sihtkoht, |
| --- | --- |

—

kontrollitud kala ja kalatoodete kavandatav sihtkoht,

| — | vajaduse korral pardal hoitava kala kogus ja liigid. |
| --- | --- |

—

vajaduse korral pardal hoitava kala kogus ja liigid.

| 6. | Püügivahendite kontrolli tulemused:






  — | püügivahendite liikide üksikasjad. |
| --- | --- | --- |

6.

Püügivahendite kontrolli tulemused:

—

püügivahendite liikide üksikasjad.

| 7. | Järeldused:






  — | kontrollimise järeldused, sh arvatavate rikkumiste kirjeldus ja viited asjaomastele eeskirjadele ja meetmetele. Sellekohased tõendid lisatakse kontrolliaruandele. |
| --- | --- | --- |

7.

Järeldused:

—

kontrollimise järeldused, sh arvatavate rikkumiste kirjeldus ja viited asjaomastele eeskirjadele ja meetmetele. Sellekohased tõendid lisatakse kontrolliaruandele.

---

Teisipäev, 8. märts 2011III LISA

A)   GFCM/teadusliku nõuandekomitee laevastiku osadeks liigitamine

| Rühmad | < 6 meetrit | 6–12 meetrit | 12–24 meetrit | Üle 24 meetri |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Mitmeotstarbelised mootorita väikekalapüügilaevad |

Rühmad

< 6 meetrit

6–12 meetrit

12–24 meetrit

Üle 24 meetri

1.

Mitmeotstarbelised mootorita väikekalapüügilaevad

A

| 2. | Mitmeotstarbelised mootoriga väikekalapüügilaevad |
| --- | --- |

2.

Mitmeotstarbelised mootoriga väikekalapüügilaevad

B

C

| 3. | Traalerid |
| --- | --- |

3.

Traalerid

D

E

F

| 4. | Seinerid |
| --- | --- |

4.

Seinerid

G

H

| 5. | Õngejadakalapüügi laevad |
| --- | --- |

5.

Õngejadakalapüügi laevad

I

| 6. | Pelaagilise traalpüügilaevad |
| --- | --- |

6.

Pelaagilise traalpüügilaevad

J

| 7. | Tuunipüügiseinerid |
| --- | --- |

7.

Tuunipüügiseinerid

K

| 8. | Tragipüügilaevad |
| --- | --- |

8.

Tragipüügilaevad

L

| 9. | Mitmeotstarbelised laevad |
| --- | --- |

9.

Mitmeotstarbelised laevad

M

A

| A | - | | - | kõik mootorita (tuule jõul või käituriga liikuvad) laevad, mille üldpikkus on alla 12 m. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| B | - | | - | kõik mootoriga laevad, mille üldpikkus on alla 6 m. |
| C | - | | - | kõik mootoriga laevad, mille üldpikkus on 6–12 m ning millel kasutatakse aasta jooksul erinevaid püügivahendeid, kusjuures ühtki püügivahendit ei kasutata teistest märgatavalt rohkem, või millel kasutatakse käesolevas liigituses nimetamata püügivahendit. |
| D | - | | - | kõik laevad, mille üldpikkus on alla 12 m ning mille püügikoormusest üle 50 % moodustab kalapüük põhjatraaliga. |
| E | - | | - | kõik laevad, mille üldpikkus on 12–24 m ning mille püügikoormusest üle 50 % moodustab kalapüük põhjatraaliga. |
| F | - | | - | kõik laevad, mille üldpikkus on üle 24 m ning mille püügikoormusest üle 50 % moodustab kalapüük põhjatraaliga. |
| G | - | | - | kõik laevad, mille üldpikkus on 6–12 m ning mille püügikoormusest üle 50 % moodustab kalapüük seinnoodaga. |
| H | - | | - | kõik laevad, mille üldpikkus on üle 12 m ning mille püügikoormusest üle 50 % moodustab kalapüük seinnoodaga, välja arvatud laevad, millel kasutatakse seinnoota tuunipüügiks mis tahes ajal aasta jooksul. |
| I | - | | - | kõik laevad, mille üldpikkus on üle 6 m ning mille püügikoormusest üle 50 % moodustab kalapüük õngejadadega. |
| J | - | | - | kõik laevad, mille üldpikkus on üle 6 m ning mille püügikoormusest üle 50 % moodustab kalapüük pelaagilise traaliga. |
| K | - | | - | kõik laevad, millel kasutatakse tuunipüügiks seinnoota mis tahes ajavahemiku jooksul aastas. |
| L | - | | - | kõik laevad, mille üldpikkus on üle 6 m ning mille püügikoormusest üle 50 % moodustab kalapüük põhjavõrkudega. |
| M | - | | - | kõik laevad, mille üldpikkus on üle 12 m ning millel kasutatakse aasta jooksul erinevaid püügivahendeid, kusjuures ühtki püügivahendit ei kasutata teistest märgatavalt rohkem, või millel kasutatakse käesolevas liigituses nimetamata püügivahendit. |

-

-

kõik mootorita (tuule jõul või käituriga liikuvad) laevad, mille üldpikkus on alla 12 m.

B

-

-

kõik mootoriga laevad, mille üldpikkus on alla 6 m.

C

-

-

kõik mootoriga laevad, mille üldpikkus on 6–12 m ning millel kasutatakse aasta jooksul erinevaid püügivahendeid, kusjuures ühtki püügivahendit ei kasutata teistest märgatavalt rohkem, või millel kasutatakse käesolevas liigituses nimetamata püügivahendit.

D

-

-

kõik laevad, mille üldpikkus on alla 12 m ning mille püügikoormusest üle 50 % moodustab kalapüük põhjatraaliga.

E

-

-

kõik laevad, mille üldpikkus on 12–24 m ning mille püügikoormusest üle 50 % moodustab kalapüük põhjatraaliga.

F

-

-

kõik laevad, mille üldpikkus on üle 24 m ning mille püügikoormusest üle 50 % moodustab kalapüük põhjatraaliga.

G

-

-

kõik laevad, mille üldpikkus on 6–12 m ning mille püügikoormusest üle 50 % moodustab kalapüük seinnoodaga.

H

-

-

kõik laevad, mille üldpikkus on üle 12 m ning mille püügikoormusest üle 50 % moodustab kalapüük seinnoodaga, välja arvatud laevad, millel kasutatakse seinnoota tuunipüügiks mis tahes ajal aasta jooksul.

I

-

-

kõik laevad, mille üldpikkus on üle 6 m ning mille püügikoormusest üle 50 % moodustab kalapüük õngejadadega.

J

-

-

kõik laevad, mille üldpikkus on üle 6 m ning mille püügikoormusest üle 50 % moodustab kalapüük pelaagilise traaliga.

K

-

-

kõik laevad, millel kasutatakse tuunipüügiks seinnoota mis tahes ajavahemiku jooksul aastas.

L

-

-

kõik laevad, mille üldpikkus on üle 6 m ning mille püügikoormusest üle 50 % moodustab kalapüük põhjavõrkudega.

M

-

-

kõik laevad, mille üldpikkus on üle 12 m ning millel kasutatakse aasta jooksul erinevaid püügivahendeid, kusjuures ühtki püügivahendit ei kasutata teistest märgatavalt rohkem, või millel kasutatakse käesolevas liigituses nimetamata püügivahendit.

| : | Kõikidesse lahtritesse võib lisada teavet. Eespool esitatud tabeli tühjad lahtrid tähendavad seda, et asjaomaseid laevu ei ole palju. Vajaduse korral on siiski soovitav liita „tühja lahtri” teave kõige sobivama kõrvaloleva „sinise lahtri” teabele. |
| --- | --- |

:

Kõikidesse lahtritesse võib lisada teavet. Eespool esitatud tabeli tühjad lahtrid tähendavad seda, et asjaomaseid laevu ei ole palju. Vajaduse korral on siiski soovitav liita „tühja lahtri” teave kõige sobivama kõrvaloleva „sinise lahtri” teabele.

| B) | Püügikoormuse (1) mõõtmist käsitlev tabel |
| --- | --- |

B)

| Püügivahend | Skaala ja mõõtmed | Võimsus | Tegevus | Nominaalne püügikoormus (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tragi (molluskite püüdmiseks) | Avatud võrgusuu, võrgusuu laius | GT | Kalapüügi aeg | Selle ala pindala, kus kasutati tragisid (3) |
| Traal (sh põhjavõrgud lestaliste püüdmiseks) | Traali liik (pelaagiline, põhja-)
  GT ja/või GRT
  Mootori võimsus
  Võrgusilma suurus
  Võrgu suurus (võrguava laius)
  Kiirus | GT | Kalapüügi aeg | GT * päevade arv
  GT * tundide arv
  KW * päevade arv |
| Seinnoot | Võrgu pikkus ja sügavus
  GT
  Valguse tugevus
  Väikepaatide arv | GT
  Võrgu pikkus ja sügavus | Otsingu aeg
  Pardale hiivamine | GT * vettelaskmiste arv (2)

  Võrgu pikkus * pardalehiivamiste arv |
| Võrgud | Võrgu tüüp (nt abar, nakkevõrk)
  Võrgu pikkus (määrustega ette nähtud)
  GT
  Võrgu pindala
  Võrgusilma suurus | Võrgu pikkus ja sügavus | Kalapüügi aeg | Võrgu pikkus * päevade arv
  Pindala * päevade arv |
| Õngejadad | Konksude arv
  GT
  Õngejadade arv
  Konksude omadused
  Sööt | Konksude arv
  Õngejadade arv | Kalapüügi aeg | Konksude arv * tundide arv
  Konksude arv * päevade arv
  Õngejadade arv * päevade/tundide arv |
| Lõkspüünised | GT | Lõkspüüniste arv | Kalapüügi aeg | Lõkspüüniste arv * päevade arv |
| Seinerid/peibutuspüügivahendid | Peibutuspüügivahendite arv | | Püügireiside arv | Peibutuspüügivahendite arv *
  Püügireiside arv |

Püügivahend

Skaala ja mõõtmed

Võimsus

Tegevus

Nominaalne püügikoormus (2)

Tragi (molluskite püüdmiseks)

Avatud võrgusuu, võrgusuu laius

GT

Kalapüügi aeg

Selle ala pindala, kus kasutati tragisid (3)

Traal (sh põhjavõrgud lestaliste püüdmiseks)

Traali liik (pelaagiline, põhja-)

GT ja/või GRT

Mootori võimsus

Võrgusilma suurus

Võrgu suurus (võrguava laius)

Kiirus

GT

Kalapüügi aeg

GT * päevade arv

GT * tundide arv

KW * päevade arv

Seinnoot

Võrgu pikkus ja sügavus

GT

Valguse tugevus

Väikepaatide arv

GT

Võrgu pikkus ja sügavus

Otsingu aeg

Pardale hiivamine

GT * vettelaskmiste arv (2)

Võrgu pikkus * pardalehiivamiste arv

Võrgud

Võrgu tüüp (nt abar, nakkevõrk)

Võrgu pikkus (määrustega ette nähtud)

GT

Võrgu pindala

Võrgusilma suurus

Võrgu pikkus ja sügavus

Kalapüügi aeg

Võrgu pikkus * päevade arv

Pindala * päevade arv

Õngejadad

Konksude arv

GT

Õngejadade arv

Konksude omadused

Sööt

Konksude arv

Õngejadade arv

Kalapüügi aeg

Konksude arv * tundide arv

Konksude arv * päevade arv

Õngejadade arv * päevade/tundide arv

Lõkspüünised

GT

Lõkspüüniste arv

Kalapüügi aeg

Lõkspüüniste arv * päevade arv

Seinerid/peibutuspüügivahendid

Peibutuspüügivahendite arv

Püügireiside arv

Peibutuspüügivahendite arv *

Püügireiside arv

C)   GFCMi 1. ülesanne – tegevusüksused

Image

---

(1)  Tabelis osutatakse nominaalsele püügikoormusele.

(2)  Kalapüügi intensiivsuse arvutamiseks (püügikoormus · km2) ning püügikoormuse sidumiseks püütud liikidega tuleks viidata konkreetsele piirkonnale (märkida pindala).

(3)  Püügikoormust käsitlevad meetmed, mis ei hõlma ajaliselt kindlaksmääratud tegevust, tuleks ajaliselt määratleda (nt aasta).

---